Laurie Anderson: Skirtumas tarp puslapio versijų
S Pywikibot 8.6.0 |
|||
(nerodoma 10 tarpinių versijų, sukurtų 5 naudotojų) | |||
Eilutė 1: | Eilutė 1: | ||
{{Žmogaus biografija |
{{Žmogaus biografija |
||
|vardas=Lori Anderson |
|vardas=Lori Anderson<br/>{{en|Laurie Anderson}} |
||
|fonas=culture |
|fonas=culture |
||
|vaizdas=LA21uitsnede.jpg |
|vaizdas=LA21uitsnede.jpg |
||
Eilutė 6: | Eilutė 6: | ||
|antraštė=Lori Anderson 1986 m. |
|antraštė=Lori Anderson 1986 m. |
||
|visas vardas= |
|visas vardas= |
||
|gimimo vardas= |
|gimimo vardas=Laurie Phillips Anderson |
||
|gimė={{bda|1947|6|5}} |
|gimė={{bda|1947|6|5}} |
||
|gimimo vieta=[[Glen Elinas]], [[Ilinojus]], [[JAV]] |
|gimimo vieta=[[Glen Elinas]], [[Ilinojus]], [[JAV]] |
||
Eilutė 17: | Eilutė 17: | ||
|tėvai= |
|tėvai= |
||
|vaikai= |
|vaikai= |
||
|veikla=muzikos atlikėja |
|veikla=muzikos atlikėja {{·}} kompozitorė |
||
|sritis=[[avangardas]] |
|sritis=[[avangardas]] {{·}} [[eksperimentinė muzika]] {{·}} [[pop muzika]] {{·}} performansai |
||
|įstaigos= |
|įstaigos= |
||
|pareigos= |
|pareigos= |
||
Eilutė 32: | Eilutė 32: | ||
|vikiteka=Category:Laurie Anderson |
|vikiteka=Category:Laurie Anderson |
||
}} |
}} |
||
'''Laura Filips „Lori“ Anderson''' ({{en|Laura Phillips "Laurie" Anderson}}; g. [[1947]] m. [[birželio 5]] d. Glen Eline, [[Ilinojus|Ilinojuje]], [[JAV]])<ref>{{cite web|title=Artists:Laurie Anderson|work=The Record: Contemporary Art and Vinyl|url=http://www.nasher.duke.edu/therecord/anderson-laurie.php|accessdate= |
'''Laura Filips „Lori“ Anderson''' ({{en|Laura Phillips "Laurie" Anderson}}; g. [[1947]] m. [[birželio 5]] d. [[Glen Elinas|Glen Eline]], [[Ilinojus|Ilinojuje]], [[JAV]])<ref>{{cite web|title=Artists:Laurie Anderson|work=The Record: Contemporary Art and Vinyl|url=http://www.nasher.duke.edu/therecord/anderson-laurie.php|accessdate=2017-02-09}}</ref> – amerikiečių avangardo menininkė, skulptorė, kompozitorė, smuikininkė, dainininkė ir filmų režisierė, kurios kūriniai apima scenos menų, [[pop]] muzikos ir multimedijų projektus<ref>{{cite web|last1=Fletcher|first1=Kenneth R.|title=Anderson: The celebrated performance artist discusses Andy Warhol, NASA and her work at McDonald’s|url=http://www.smithsonianmag.com/arts-culture/laurie-anderson-779875/|accessdate=12 09 2017}}</ref>. |
||
Nors pagal išsilavinimą ji yra meno kritikė ir skulptorė<ref>„Amirkhanian“>Amirkhanian, Charles. [http://www.dramonline.org/albums/new-music-for-electronic-and-recorded-media-women-in-electronic-music-1977-2/notes „Women in Electronic Music – 1977“]. Liner note essay. [[New World Records]].</ref>, Anderson nuo XX a. 8-ojo dešimtmečio ėmė vykdyti daugybę skirtingų scenos meno projektų [[Niujorkas|Niujorke]], kurdama įvairias kalbos, technologijų ir scenos menų jungtis<ref>{{cite web|last1=Ankeny|first1=Jason|title=Laurie Anderson Biography|url=http://www.allmusic.com/artist/laurie-anderson-mn0000785773/biography|website=[[AllMusic]]|accessdate=09 12 2017}}</ref>. Ji tapo plačiai žinoma meno pasaulyje 1981 m., kai jos singlas „O Superman“ pasiekė antrą vietą Didžiosios Britanijos populiariausių pop įrašų sąraše. Ji taip pat vaidino ir režisavo 1986 |
Nors pagal išsilavinimą ji yra meno kritikė ir skulptorė<ref>„Amirkhanian“>Amirkhanian, Charles. [http://www.dramonline.org/albums/new-music-for-electronic-and-recorded-media-women-in-electronic-music-1977-2/notes „Women in Electronic Music – 1977“]. Liner note essay. [[New World Records]].</ref>, Anderson nuo XX a. 8-ojo dešimtmečio ėmė vykdyti daugybę skirtingų scenos meno projektų [[Niujorkas|Niujorke]], kurdama įvairias kalbos, technologijų ir scenos menų jungtis<ref>{{cite web|last1=Ankeny|first1=Jason|title=Laurie Anderson Biography|url=http://www.allmusic.com/artist/laurie-anderson-mn0000785773/biography|website=[[AllMusic]]|accessdate=09 12 2017}}</ref>. Ji tapo plačiai žinoma meno pasaulyje 1981 m., kai jos singlas „O Superman“ pasiekė antrą vietą Didžiosios Britanijos populiariausių pop įrašų sąraše. Ji taip pat vaidino ir režisavo 1986 m. filmą „[[Home of the Brave]]“. |
||
Lietuvoje Anderson buvo pasirodžiusi 2012 m. ir 2018 |
Lietuvoje Anderson buvo pasirodžiusi 2012 m. ir 2018 m., Vilniuje<ref>„Technologinis Laurie Anderson teatras – Lietuvoje“. Menų faktūra, 2012 05 22. [Žiūrėta 2017 12 09]</ref><ref>https://www.lrytas.lt/kultura/scena/2018/04/05/news/legendine-atlikeja-laurie-anderson-vieninteli-koncerta-baltijos-salyse-surengs-lietuvoje-5720987/</ref>. |
||
== Biografija == |
== Biografija == |
||
Lori Anderson gimė Marės Liujis ir Arturo T. Andersono šeimoje. Ji baigė Glenbard West vidurinę mokyklą. Barnardo koledže baigusi meno istorijos bakalauro studijas įgijo ''magna cum laude'' ir ''Phi Beta Kappa'' diplomus. [[1972]] m. ji įgijo skulptūros magistro laipsnį [[Kolumbijos universitetas|Kolumbijos universitete]]<ref>{{cite book |last=Handy |first=Amy |title=Making Their Mark. Women Artists Move into the Mainstream, 1970–1985 |editor1=Randy Rosen |editor2=Catherine C. Brower |chapter=Artist's Biographies – Laurie Anderson |publisher=Abbeville Press | |
Lori Anderson gimė Marės Liujis ir Arturo T. Andersono šeimoje. Ji baigė Glenbard West vidurinę mokyklą. Barnardo koledže baigusi meno istorijos bakalauro studijas įgijo ''magna cum laude'' ir ''Phi Beta Kappa'' diplomus. [[1972]] m. ji įgijo skulptūros magistro laipsnį [[Kolumbijos universitetas|Kolumbijos universitete]]<ref>{{cite book |last=Handy |first=Amy |title=Making Their Mark. Women Artists Move into the Mainstream, 1970–1985 |editor1=Randy Rosen |editor2=Catherine C. Brower |chapter=Artist's Biographies – Laurie Anderson |publisher=Abbeville Press |year=1989|pages=237–238 |isbn=0-89659-959-0}}</ref>. Jos pirmas scenos menų kūrinys – simfonija automobilių ragais, buvo atliktas [[1969]] m. |
||
[[1970]] m. ji rengė pogrindinį komiksą „Boloney Moccasins“, kurį publikavo [[George DiCaprio]]. 8-ojo dešimtmečio pradžioje dirbo kaip meno instruktorė, meno kritikė žurnaluose, tokiuose kaip |
[[1970]] m. ji rengė pogrindinį komiksą „Boloney Moccasins“, kurį publikavo [[George DiCaprio]]. 8-ojo dešimtmečio pradžioje dirbo kaip meno instruktorė, meno kritikė žurnaluose, tokiuose kaip „[[ArtForum]]“<ref>{{cite web|url=http://www.amazings.com/articles/article0026.html |title=Music Article 0026 |publisher=Amazings.com |date= |accessdate=2017-09-12}}</ref>. Iliustravo vaikų knygas, kurių pirmoji buvo pavadinta „[[The Package]]“ – paveikslėlių paslapčių istorija<ref>{{cite web|last=Papageorge|first=John|title=Interview with Laurie Anderson|url=http://www.transmitmedia.com/svr/vault/anderson/ander_transcript.html|work=Silicon Valley Radio|publisher=Web Networks, Inc.|accessdate=2011-11-10|archive-date=2016-03-04|archive-url=https://web.archive.org/web/20160304070353/http://www.transmitmedia.com/svr/vault/anderson/ander_transcript.html|url-status=dead}}</ref>. |
||
Anderson pradėjo susitikinėti su žymiu amerikiečių muzikantu, grupės [[ |
Anderson pradėjo susitikinėti su žymiu amerikiečių muzikantu, grupės [[The Velvet Underground]] dainų kūrėju [[Lou Reed]] 1992 m. ir buvo už jo ištekėjusi nuo 2008 m. iki jo mirties 2013 m.<ref>{{cite web |url=http://www.people.com/people/article/0,,20195600,00.html |title=Lou Reed and Laurie Anderson Wed – Weddings, Laurie Anderson, Lou Reed |publisher=People.com |date=2008 m. balandžio 25 d. |accessdate=2017-09-12 |archive-date=2016-04-24 |archive-url=https://web.archive.org/web/20160424232702/http://www.people.com/people/article/0,,20195600,00.html |url-status=dead }}</ref> |
||
== Karjera ir kūryba == |
== Karjera ir kūryba == |
||
Anderson yra laikoma eksperimentinės elektroninės muzikos pioniere. Ji sukūrė keletą prietaisų, kuriuos naudojo savo įrašuose ir scenos menų [[Performansas|performansuose]]<ref>{{cite web|last1=Sachs|first1=Ben|title=Electronic musician Laurie Anderson takes to the big screen|url=http://m.chicagoreader.com/chicago/heart-of-a-dog-laurie-anderson-9-11-surveillance/Content?oid=19987081|website=[[Chicago Reader]]|accessdate=09 12 2017}}</ref>. 1977 m. ji sukūrė juostinį smuiką (angl. ''tape-bow violin''), kurio stryke vietoje arklio šerių panaudojo įrašytą magnetinę juostą ir magnetinę juostos galvutę tiltelyje. 10-ojo dešimtmečio pabaigoje ji sukūrė kalbančią lazdelę (angl. ''talking stick'') – 1,8 m ilgio [[MIDI]] valdiklį, kuris gali pasiekti ir replikuoti garsus.<ref>{{cite web|url=http://www.donshewey.com/music_articles/laurie_anderson_NYT.html|title="The Performing Artistry of Laurie Anderson," by Don Shewey|publisher=Donshewey.com|date=|accessdate=09 12 2017}}</ref> |
Anderson yra laikoma eksperimentinės elektroninės muzikos pioniere. Ji sukūrė keletą prietaisų, kuriuos naudojo savo įrašuose ir scenos menų [[Performansas|performansuose]]<ref>{{cite web|last1=Sachs|first1=Ben|title=Electronic musician Laurie Anderson takes to the big screen|url=http://m.chicagoreader.com/chicago/heart-of-a-dog-laurie-anderson-9-11-surveillance/Content?oid=19987081|website=[[Chicago Reader]]|accessdate=09 12 2017}}</ref>. 1977 m. ji sukūrė juostinį smuiką (angl. ''tape-bow violin''), kurio stryke vietoje arklio šerių panaudojo įrašytą magnetinę juostą ir magnetinę juostos galvutę tiltelyje. 10-ojo dešimtmečio pabaigoje ji sukūrė kalbančią lazdelę (angl. ''talking stick'') – 1,8 m ilgio [[MIDI]] valdiklį, kuris gali pasiekti ir replikuoti garsus.<ref>{{cite web|url=http://www.donshewey.com/music_articles/laurie_anderson_NYT.html|title="The Performing Artistry of Laurie Anderson," by Don Shewey|publisher=Donshewey.com|date=|accessdate=09 12 2017}}</ref> |
||
XX a. 8-ajame dešimtmetyje ji dirbo Niujorke. Šiuo laikotarpiu vienas labiausiai žiniasklaidoje pasirodžiusių jos kūrinių tapo performansas „Duets on Ice“. Jo metu, skambant įrašui, atlikėja groja smuiku ir dėvi pačiūžas, kurių geležtės yra sušaldytos ledo bloke; pasirodymas trunka tol, kol ledas ištirpsta. |
|||
Du ankstyvieji kūriniai „New York Social Life“ ir |
Du ankstyvieji kūriniai „New York Social Life“ ir „Time to Go“ yra įtraukti į 1977 m. rinkinį „New Music for Electronic and Recorded Media“, kartu su [[Pauline Oliveros]] ir kitų kompozitorių darbais<ref>„Amirkhanian“>Amirkhanian, Charles. [http://www.dramonline.org/albums/new-music-for-electronic-and-recorded-media-women-in-electronic-music-1977-2/notes „Women in Electronic Music – 1977“]. Liner note essay. [[New World Records]].</ref>. |
||
Šiuo laikotarpiu Anderson taip pat įrašė nemažai avangardinės muzikos įrašų, įtrauktų į šio stiliaus muzikos rinkinius. Daugiausia – Niujorko poetui [[John Giorno]] priklausančioje įrašų kompanijoje |
Šiuo laikotarpiu Anderson taip pat įrašė nemažai avangardinės muzikos įrašų, įtrauktų į šio stiliaus muzikos rinkinius. Daugiausia – Niujorko poetui [[John Giorno]] priklausančioje įrašų kompanijoje „Giorno Poetry Systems“<ref>{{cite web|url=http://www.discogs.com/artist/Laurie+Anderson|title=Laurie Anderson profile at|publisher=Discogs.com |date=1947 m. birželio 5 d.|accessdate=2017-09-12}}</ref>. Vienas ryškiausių šioje kompanijoje išleistų kūrinių yra „You’re the Guy I Want to Share My Money With“. |
||
[[1978]] m. ji dalyvavo konferencijoje „The Nova Convention“, kartu su kylančiomis avangardo muzikos žvaigždėmis, tokiomis kaip [[William S. Burroughs]], [[Philip Glass]], [[Frank Zappa]], [[Timothy Leary]], [[Malcolm Goldstein]], [[John Cage]] ir [[Allen Ginsberg]]<ref>{{cite web|url=http://www.ubu.com/sound/nova.html|title=UbuWeb Sound – The Dial-A-Poem Poets: The Nova Convention |publisher=Ubu.com|accessdate=09 |
[[1978]] m. ji dalyvavo konferencijoje „The Nova Convention“, kartu su kylančiomis avangardo muzikos žvaigždėmis, tokiomis kaip [[William S. Burroughs]], [[Philip Glass]], [[Frank Zappa]], [[Timothy Leary]], [[Malcolm Goldstein]], [[John Cage]] ir [[Allen Ginsberg]]<ref>{{cite web|url=http://www.ubu.com/sound/nova.html|title=UbuWeb Sound – The Dial-A-Poem Poets: The Nova Convention |publisher=Ubu.com|accessdate=2017-09-12}}</ref>. |
||
1980 |
[[1980]] m. Anderson gavo garbės daktaro laipsnį [[San Fracisko meno institutas|San Fracisko meno institute]]. Devintajame dešimtmetyje su daina „O Superman“ tapo žinoma ir už akademinio meno pasaulio ribų. Šiuo laikotarpiu ji išleido keletą albumų, dalyvavo įvairiuose projektuose, kūrė režisavo ir prodiusavo pilnametražius ir trumpametražius filmus (tarp kurių – „Home of the Brave“), kūrė muziką teatrui ir kinui bei toliau rengė įvairius performansus. |
||
Devintajame dešimtmetyje daug dėmesio skyrė kinui – Berlyno kino festivalyje dalyvavo kaip žiuri narė, dalyvavo įvairiuose kino, televizijos ir medijos projektuose, kartu su kitais menininkais, tokiais kaip Nichola Bruce, Brian Eno, Lou Reed, Diego Frenkel ir kitais. |
|||
Anderson |
Anderson XX a. pabaigoje daug laiko skyrė rašymui. Ji aprašė Niujorko kultūrinę charakteristiką, publikuotą [[Encyclopædia Britannica]]<ref> „[http://www.newyorker.com/magazine/2001/07/16/encyclopaedia-anderson Encyclopaedia Anderson]“, ''[[The New Yorker]]'', 12 07 2001</ref> bei sukūrė daug multimedinių prezentacijų, kurios dažniausiai buvo įkvėptos [[Moby-Dick]] personažo<ref>{{cite news| url=http://www.cnn.com/SHOWBIZ/Arts/9906/04/review.spoleto.laurie/ | work=CNN | accessdate=May 7, 2010 | title=Review: Laurie Anderson's 'Moby' – the big blubber}}</ref>. Viena pagrindinių Anderson darbų temų yra technologijų įtaka žmonių santykiams ir bendravimui. |
||
[[2003]] m. Anderson tapo pirmąją reziduojančia menininke [[NASA]]. Tai ją įkvėpė sukurti kūrinį |
[[2003]] m. Anderson tapo pirmąją reziduojančia menininke [[NASA]]. Tai ją įkvėpė sukurti kūrinį „The End of the Moon“<ref>{{cite web|last=Stamberg|first=Susan|title=NASA Gives Space to Artist in Residence|url=http://www.npr.org/templates/story/story.php?storyId=3114007|publisher=NPR|accessdate=09 12 2017|date=2004 m. liepos 3 d.}}</ref><ref>{{cite news| url=https://www.washingtonpost.com/wp-dyn/articles/A15916-2004Jun29.html | work=The Washington Post | title=Moon and Stars Align for Performance Artist | date=2004-06-30 | accessdate=09 12 2017}}</ref>. |
||
[[2004]] m. ji buvo Olimpinių žaidynių atidarymo ceremonijos kūrybinės komandos narė Atėnuose. Tais pačiais metais bendradarbiavo su choreografe [[Trisha Brown]] ir filmų kūrėja [[Agnieszka Wojtowicz-Vosloo]] multimedijų projekte |
[[2004]] m. ji buvo [[2004 m. vasaros olimpinės žaidynės|Olimpinių žaidynių]] atidarymo ceremonijos kūrybinės komandos narė Atėnuose. Tais pačiais metais bendradarbiavo su choreografe [[Trisha Brown]] ir filmų kūrėja [[Agnieszka Wojtowicz-Vosloo]] multimedijų projekte „O Zlozony/O Composite“. Baletas buvo pirmą kartą pastatytas Paryžiaus nacionalinėje operoje „Opera Garnier“ 2004 m. gruodį<ref>http://www.nytimes.com/2004/12/23/arts/dance/classically-modern-and-fused-with-art.html</ref><ref>{{cite web|url=http://www.donshewey.com/music_articles/laurie_anderson_NYT.html |title="The Performing Artistry of Laurie Anderson," by Don Shewey |publisher=Donshewey.com |date= |accessdate=09 12 2017}}</ref>. |
||
2019 |
[[2019]] m. Anderson kartu su Punch Brothers ir Kronos kvartetu 61 metiniuose [[Grammy|Grammy apdovanojimuose]] gavo apdovanojimą už geriausią metų kamerinės muzikos/ nedidelės sudėties ansamblio pasirodymą. |
||
Viena svarbiausių ir ilgiausių kolaboracijų buvo su roko muzikos atlikėju [[Lou Reed|Lou Reedu]]. Jiedu įrašė ne vieną įrašą vienas kito albumuose, dažnai kartu pasirodydavo ir scenoje. |
Viena svarbiausių ir ilgiausių kolaboracijų buvo su roko muzikos atlikėju [[Lou Reed|Lou Reedu]]. Jiedu įrašė ne vieną įrašą vienas kito albumuose, dažnai kartu pasirodydavo ir scenoje. |
||
Karjeros eigoje ji bendradarbiavo su tokiais muzikos kūrėjais ir atlikėjais kaip [[William S. Burroughs]], [[Jean Dupuy]], [[Arto Lindsay]], [[Bill Laswell]], [[Ian Ritchie]], [[Peter Gabriel]], [[Perry Hoberman]], [[David Sylvian]], [[Jean Michel Jarre]], [[Brian Eno]], [[Philip Glass]], [[Nona Hendryx]], [[Bobby McFerrin]], [[Ryuichi Sakamoto]], [[Dave Stewart]], [[Peter Gordon]], [[Adrian Belew]], [[Hector Zazou]] ir [[Lou Reed]]. |
Karjeros eigoje ji bendradarbiavo su tokiais muzikos kūrėjais ir atlikėjais kaip [[William S. Burroughs]], [[Jean Dupuy]], [[Arto Lindsay]], [[Bill Laswell]], [[Ian Ritchie]], [[Peter Gabriel]], [[Perry Hoberman]], [[David Sylvian]], [[Jean Michel Jarre]], [[Brian Eno]], [[Philip Glass]], [[Nona Hendryx]], [[Bobby McFerrin]], [[Ryuichi Sakamoto]], [[Dave Stewart]], [[Peter Gordon]], [[Adrian Belew]], [[Hector Zazou]] ir [[Lou Reed]]. |
||
== |
== Diskografija == |
||
{{col-begin}} |
|||
⚫ | * 1980 m. Garbės daktaro laipsnis |
||
{{col-2}} |
|||
⚫ | * 1982 m. Gugenheimo stipendija kūrybinių menų – filmų kategorijoje<ref>{{cite book |last=Handy |first=Amy |title=Making Their Mark. Women Artists Move into the Mainstream, 1970–1985 |editor1=Randy Rosen |editor2=Catherine C. Brower |chapter=Artist's Biographies – Laurie Anderson |publisher=Abbeville Press | |
||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | * 2013 m. Garbės menų daktaro laipsnis Aalto menų, dizaino ir architektūros universitete<ref>{{cite web|url=http://arts.aalto.fi/en/current/news/view/2012-10-26/|title=Aalto University School of Arts, Design and Architecture to award eight honorary doctorates|publisher=Aalto University|accessdate=09 12 2017}}</ref>. |
||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
'''Studijiniai albumai''' |
|||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
== Singlai == |
|||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
== Diskografija == |
|||
⚫ | |||
* ''Big Science'' (išleista 1982 m., įrašų kompanija: [[Warner Bros]]) |
* ''Big Science'' (išleista 1982 m., įrašų kompanija: [[Warner Bros]]) |
||
* ''Mister Heartbreak'' (išleista 1984 m. , įrašų kompanija: [[Warner Bros]]) |
* ''Mister Heartbreak'' (išleista 1984 m. , įrašų kompanija: [[Warner Bros]]) |
||
Eilutė 116: | Eilutė 93: | ||
'''Albumų rinkiniai''' |
'''Albumų rinkiniai''' |
||
* ''Talk Normal: The Laurie Anderson Anthology'' (2000) |
* ''Talk Normal: The Laurie Anderson Anthology'' (2000) |
||
{{col-2}} |
|||
== |
=== Singlai === |
||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
{{col-end}} |
|||
== Filmografija == |
|||
{{col-begin}} |
|||
{{col-2}} |
|||
=== Kinas === |
|||
* ''Dearreader: How to Turn a Book Into a Movie'' (1974) |
* ''Dearreader: How to Turn a Book Into a Movie'' (1974) |
||
* ''System ohne Schatten'' (1983) |
* ''System ohne Schatten'' (1983) |
||
Eilutė 127: | Eilutė 131: | ||
* ''Hidden Inside Mountains'' (2006) |
* ''Hidden Inside Mountains'' (2006) |
||
* ''Heart of a Dog''(2015) |
* ''Heart of a Dog''(2015) |
||
*''Feminists: What Were They Thinking?'' (2018) |
* ''Feminists: What Were They Thinking?'' (2018) |
||
{{col-2}} |
|||
⚫ | |||
⚫ | |||
* ''The New Show –'' muzikinis svečias'', 1984'' |
* ''The New Show –'' muzikinis svečias'', 1984'' |
||
* ''Saturday Night Live'' |
* ''[[Saturday Night Live]]'' – muzikinis svečias, 1986 |
||
* ''Alive from Off Center'' |
* ''Alive from Off Center'' – vedėja, 1987 |
||
* ''Space Ghost Coast to Coast'' |
* ''Space Ghost Coast to Coast'' – svečias, 1996 |
||
* The Late Show with David Letterman |
* ''The Late Show with David Letterman'' – svečias, 2010 |
||
{{col-end}} |
|||
== Apdovanojimai == |
|||
⚫ | * 1980 m. Garbės daktaro laipsnis San Francisko menų institute<ref>{{cite book |last=Handy |first=Amy |title=Making Their Mark. Women Artists Move into the Mainstream, 1970–1985 |editor1=Randy Rosen |editor2=Catherine C. Brower |chapter=Artist's Biographies – Laurie Anderson |publisher=Abbeville Press |year=1989|pages=237–238 |isbn=0-89659-959-0}}</ref>. |
||
⚫ | * 1982 m. Gugenheimo stipendija kūrybinių menų – filmų kategorijoje<ref>{{cite book |last=Handy |first=Amy |title=Making Their Mark. Women Artists Move into the Mainstream, 1970–1985 |editor1=Randy Rosen |editor2=Catherine C. Brower |chapter=Artist's Biographies – Laurie Anderson |publisher=Abbeville Press |year=1989|pages=237–238 |isbn=0-89659-959-0}}</ref>. |
||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | * 2013 m. Garbės menų daktaro laipsnis Aalto menų, dizaino ir architektūros universitete<ref>{{cite web|url=http://arts.aalto.fi/en/current/news/view/2012-10-26/|title=Aalto University School of Arts, Design and Architecture to award eight honorary doctorates|publisher=Aalto University|accessdate=09 12 2017}}</ref>. |
||
⚫ | |||
== Bibliografija == |
== Bibliografija == |
||
* United States (HarperCollins, 1984) |
* United States (HarperCollins, 1984) ISBN 0-06-091110-7 |
||
* Empty Places (A Performance) (Harper Perennial, 1991) |
* Empty Places (A Performance) (Harper Perennial, 1991) ISBN 978-0-06-096586-0 |
||
* Stories from the Nerve Bible: A Twenty-Year Retrospective (HarperCollins, 1994) |
* Stories from the Nerve Bible: A Twenty-Year Retrospective (HarperCollins, 1994) ISBN 0-06-055355-3 |
||
* Dal vivo (Fondazione Prada, 1999) |
* Dal vivo (Fondazione Prada, 1999) ISBN 88-87029-10-5 |
||
* Night Life (Edition 7L, 2007) |
* Night Life (Edition 7L, 2007) ISBN 3-86521-339-1 |
||
== Šaltiniai == |
== Šaltiniai == |
||
{{Išnašos}} |
{{Išnašos|2}} |
||
== Nuorodos == |
== Nuorodos == |
||
* {{oficiali svetainė}} |
* {{oficiali svetainė}} |
||
* [http://www.alchemija.tv/index.php/pasivaik-iojimai/pasivaikiojimai-su-laurie-anderson/ Video interviu su Laurie Anderson prieš jos koncertą Vilniuje 2012 m., publikuotas Alchemija.tv tinklalapyje] |
* [http://www.alchemija.tv/index.php/pasivaik-iojimai/pasivaikiojimai-su-laurie-anderson/ Video interviu su Laurie Anderson prieš jos koncertą Vilniuje 2012 m., publikuotas Alchemija.tv tinklalapyje] |
||
* [https://www.theguardian.com/music/2017/jan/15/laurie-anderson-i-see-lou-reed-all-the-time-interview Hoby, Hermion. „Laurie Anderson: ‘I see Lou all the time. He’s a continued, powerful presence’“. ''The Guardian'', 2017 gruodžio 15 d.] |
* [https://www.theguardian.com/music/2017/jan/15/laurie-anderson-i-see-lou-reed-all-the-time-interview Hoby, Hermion. „Laurie Anderson: ‘I see Lou all the time. He’s a continued, powerful presence’“. ''The Guardian'', 2017 m. gruodžio 15 d.] |
||
{{DEFAULTSORT:Anderson, Laurie}} |
{{DEFAULTSORT:Anderson, Laurie}} |
Dabartinė 18:24, 19 vasario 2024 versija
Lori Anderson angl. Laurie Anderson | |
---|---|
![]() | |
Lori Anderson 1986 m. | |
Gimimo vardas | Laurie Phillips Anderson |
Gimė | 1947 m. birželio 5 d. Glen Elinas, Ilinojus, JAV |
Tautybė | amerikietė |
Sutuoktinis (-ė) | Lou Reed |
Veikla | muzikos atlikėja · kompozitorė |
Sritis | avangardas · eksperimentinė muzika · pop muzika · performansai |
Alma mater | Barnardo koledžas |
![]() |
Laurie Anderson |
Laura Filips „Lori“ Anderson (angl. Laura Phillips "Laurie" Anderson; g. 1947 m. birželio 5 d. Glen Eline, Ilinojuje, JAV)[1] – amerikiečių avangardo menininkė, skulptorė, kompozitorė, smuikininkė, dainininkė ir filmų režisierė, kurios kūriniai apima scenos menų, pop muzikos ir multimedijų projektus[2].
Nors pagal išsilavinimą ji yra meno kritikė ir skulptorė[3], Anderson nuo XX a. 8-ojo dešimtmečio ėmė vykdyti daugybę skirtingų scenos meno projektų Niujorke, kurdama įvairias kalbos, technologijų ir scenos menų jungtis[4]. Ji tapo plačiai žinoma meno pasaulyje 1981 m., kai jos singlas „O Superman“ pasiekė antrą vietą Didžiosios Britanijos populiariausių pop įrašų sąraše. Ji taip pat vaidino ir režisavo 1986 m. filmą „Home of the Brave“.
Lietuvoje Anderson buvo pasirodžiusi 2012 m. ir 2018 m., Vilniuje[5][6].
Biografija
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Lori Anderson gimė Marės Liujis ir Arturo T. Andersono šeimoje. Ji baigė Glenbard West vidurinę mokyklą. Barnardo koledže baigusi meno istorijos bakalauro studijas įgijo magna cum laude ir Phi Beta Kappa diplomus. 1972 m. ji įgijo skulptūros magistro laipsnį Kolumbijos universitete[7]. Jos pirmas scenos menų kūrinys – simfonija automobilių ragais, buvo atliktas 1969 m.
1970 m. ji rengė pogrindinį komiksą „Boloney Moccasins“, kurį publikavo George DiCaprio. 8-ojo dešimtmečio pradžioje dirbo kaip meno instruktorė, meno kritikė žurnaluose, tokiuose kaip „ArtForum“[8]. Iliustravo vaikų knygas, kurių pirmoji buvo pavadinta „The Package“ – paveikslėlių paslapčių istorija[9]. Anderson pradėjo susitikinėti su žymiu amerikiečių muzikantu, grupės The Velvet Underground dainų kūrėju Lou Reed 1992 m. ir buvo už jo ištekėjusi nuo 2008 m. iki jo mirties 2013 m.[10]
Karjera ir kūryba
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Anderson yra laikoma eksperimentinės elektroninės muzikos pioniere. Ji sukūrė keletą prietaisų, kuriuos naudojo savo įrašuose ir scenos menų performansuose[11]. 1977 m. ji sukūrė juostinį smuiką (angl. tape-bow violin), kurio stryke vietoje arklio šerių panaudojo įrašytą magnetinę juostą ir magnetinę juostos galvutę tiltelyje. 10-ojo dešimtmečio pabaigoje ji sukūrė kalbančią lazdelę (angl. talking stick) – 1,8 m ilgio MIDI valdiklį, kuris gali pasiekti ir replikuoti garsus.[12]
XX a. 8-ajame dešimtmetyje ji dirbo Niujorke. Šiuo laikotarpiu vienas labiausiai žiniasklaidoje pasirodžiusių jos kūrinių tapo performansas „Duets on Ice“. Jo metu, skambant įrašui, atlikėja groja smuiku ir dėvi pačiūžas, kurių geležtės yra sušaldytos ledo bloke; pasirodymas trunka tol, kol ledas ištirpsta.
Du ankstyvieji kūriniai „New York Social Life“ ir „Time to Go“ yra įtraukti į 1977 m. rinkinį „New Music for Electronic and Recorded Media“, kartu su Pauline Oliveros ir kitų kompozitorių darbais[13]. Šiuo laikotarpiu Anderson taip pat įrašė nemažai avangardinės muzikos įrašų, įtrauktų į šio stiliaus muzikos rinkinius. Daugiausia – Niujorko poetui John Giorno priklausančioje įrašų kompanijoje „Giorno Poetry Systems“[14]. Vienas ryškiausių šioje kompanijoje išleistų kūrinių yra „You’re the Guy I Want to Share My Money With“.
1978 m. ji dalyvavo konferencijoje „The Nova Convention“, kartu su kylančiomis avangardo muzikos žvaigždėmis, tokiomis kaip William S. Burroughs, Philip Glass, Frank Zappa, Timothy Leary, Malcolm Goldstein, John Cage ir Allen Ginsberg[15].
1980 m. Anderson gavo garbės daktaro laipsnį San Fracisko meno institute. Devintajame dešimtmetyje su daina „O Superman“ tapo žinoma ir už akademinio meno pasaulio ribų. Šiuo laikotarpiu ji išleido keletą albumų, dalyvavo įvairiuose projektuose, kūrė režisavo ir prodiusavo pilnametražius ir trumpametražius filmus (tarp kurių – „Home of the Brave“), kūrė muziką teatrui ir kinui bei toliau rengė įvairius performansus.
Devintajame dešimtmetyje daug dėmesio skyrė kinui – Berlyno kino festivalyje dalyvavo kaip žiuri narė, dalyvavo įvairiuose kino, televizijos ir medijos projektuose, kartu su kitais menininkais, tokiais kaip Nichola Bruce, Brian Eno, Lou Reed, Diego Frenkel ir kitais.
Anderson XX a. pabaigoje daug laiko skyrė rašymui. Ji aprašė Niujorko kultūrinę charakteristiką, publikuotą Encyclopædia Britannica[16] bei sukūrė daug multimedinių prezentacijų, kurios dažniausiai buvo įkvėptos Moby-Dick personažo[17]. Viena pagrindinių Anderson darbų temų yra technologijų įtaka žmonių santykiams ir bendravimui.
2003 m. Anderson tapo pirmąją reziduojančia menininke NASA. Tai ją įkvėpė sukurti kūrinį „The End of the Moon“[18][19].
2004 m. ji buvo Olimpinių žaidynių atidarymo ceremonijos kūrybinės komandos narė Atėnuose. Tais pačiais metais bendradarbiavo su choreografe Trisha Brown ir filmų kūrėja Agnieszka Wojtowicz-Vosloo multimedijų projekte „O Zlozony/O Composite“. Baletas buvo pirmą kartą pastatytas Paryžiaus nacionalinėje operoje „Opera Garnier“ 2004 m. gruodį[20][21].
2019 m. Anderson kartu su Punch Brothers ir Kronos kvartetu 61 metiniuose Grammy apdovanojimuose gavo apdovanojimą už geriausią metų kamerinės muzikos/ nedidelės sudėties ansamblio pasirodymą.
Viena svarbiausių ir ilgiausių kolaboracijų buvo su roko muzikos atlikėju Lou Reedu. Jiedu įrašė ne vieną įrašą vienas kito albumuose, dažnai kartu pasirodydavo ir scenoje.
Karjeros eigoje ji bendradarbiavo su tokiais muzikos kūrėjais ir atlikėjais kaip William S. Burroughs, Jean Dupuy, Arto Lindsay, Bill Laswell, Ian Ritchie, Peter Gabriel, Perry Hoberman, David Sylvian, Jean Michel Jarre, Brian Eno, Philip Glass, Nona Hendryx, Bobby McFerrin, Ryuichi Sakamoto, Dave Stewart, Peter Gordon, Adrian Belew, Hector Zazou ir Lou Reed.
Diskografija
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]
Albumai[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Studijiniai albumai
Kalbamųjų žodžių albumai
Gyvų pasirodymų įrašų albumai
Albumų rinkiniai
|
Singlai[redaguoti | redaguoti vikitekstą]
Muzikiniai vaizdo klipai[redaguoti | redaguoti vikitekstą]
|
Filmografija
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]
Kinas[redaguoti | redaguoti vikitekstą]
|
Televizija[redaguoti | redaguoti vikitekstą]
|
Apdovanojimai
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]- 1980 m. Garbės daktaro laipsnis San Francisko menų institute[22].
- 1982 m. Gugenheimo stipendija kūrybinių menų – filmų kategorijoje[23].
- 2006 m. Amerikos akademijos Romoje narystės apdovanojimas.
- 2010 m. „Pasiekimų moters“ apdovanojimas Moterų projektų teatre.
- 2013 m. Garbės menų daktaro laipsnis Aalto menų, dizaino ir architektūros universitete[24].
- 2019 m. Grammy apdovanojimas už geriausią kamerinės muzikos/ mažoansamblio pasirodymą.
Bibliografija
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]- United States (HarperCollins, 1984) ISBN 0-06-091110-7
- Empty Places (A Performance) (Harper Perennial, 1991) ISBN 978-0-06-096586-0
- Stories from the Nerve Bible: A Twenty-Year Retrospective (HarperCollins, 1994) ISBN 0-06-055355-3
- Dal vivo (Fondazione Prada, 1999) ISBN 88-87029-10-5
- Night Life (Edition 7L, 2007) ISBN 3-86521-339-1
Šaltiniai
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]- ↑ „Artists:Laurie Anderson“. The Record: Contemporary Art and Vinyl. Nuoroda tikrinta 2017-02-09.
- ↑ Fletcher, Kenneth R. „Anderson: The celebrated performance artist discusses Andy Warhol, NASA and her work at McDonald’s“. Nuoroda tikrinta 12 09 2017.
{{cite web}}
: Patikrinkite date reikšmes:|accessdate=
(pagalba) - ↑ „Amirkhanian“>Amirkhanian, Charles. „Women in Electronic Music – 1977“. Liner note essay. New World Records.
- ↑ Ankeny, Jason. „Laurie Anderson Biography“. AllMusic. Nuoroda tikrinta 09 12 2017.
{{cite web}}
: Patikrinkite date reikšmes:|accessdate=
(pagalba) - ↑ „Technologinis Laurie Anderson teatras – Lietuvoje“. Menų faktūra, 2012 05 22. [Žiūrėta 2017 12 09]
- ↑ https://www.lrytas.lt/kultura/scena/2018/04/05/news/legendine-atlikeja-laurie-anderson-vieninteli-koncerta-baltijos-salyse-surengs-lietuvoje-5720987/
- ↑ Handy, Amy (1989). „Artist's Biographies – Laurie Anderson“. In Randy Rosen; Catherine C. Brower (eds.). Making Their Mark. Women Artists Move into the Mainstream, 1970–1985. Abbeville Press. pp. 237–238. ISBN 0-89659-959-0.
- ↑ „Music Article 0026“. Amazings.com. Nuoroda tikrinta 2017-09-12.
- ↑ Papageorge, John. „Interview with Laurie Anderson“. Silicon Valley Radio. Web Networks, Inc. Suarchyvuotas originalas 2016-03-04. Nuoroda tikrinta 2011-11-10.
- ↑ „Lou Reed and Laurie Anderson Wed – Weddings, Laurie Anderson, Lou Reed“. People.com. 2008 m. balandžio 25 d. Suarchyvuotas originalas 2016-04-24. Nuoroda tikrinta 2017-09-12.
- ↑ Sachs, Ben. „Electronic musician Laurie Anderson takes to the big screen“. Chicago Reader. Nuoroda tikrinta 09 12 2017.
{{cite web}}
: Patikrinkite date reikšmes:|accessdate=
(pagalba) - ↑ „"The Performing Artistry of Laurie Anderson," by Don Shewey“. Donshewey.com. Nuoroda tikrinta 09 12 2017.
{{cite web}}
: Patikrinkite date reikšmes:|accessdate=
(pagalba) - ↑ „Amirkhanian“>Amirkhanian, Charles. „Women in Electronic Music – 1977“. Liner note essay. New World Records.
- ↑ „Laurie Anderson profile at“. Discogs.com. 1947 m. birželio 5 d. Nuoroda tikrinta 2017-09-12.
- ↑ „UbuWeb Sound – The Dial-A-Poem Poets: The Nova Convention“. Ubu.com. Nuoroda tikrinta 2017-09-12.
- ↑ „Encyclopaedia Anderson“, The New Yorker, 12 07 2001
- ↑ „Review: Laurie Anderson's 'Moby' – the big blubber“. CNN. Nuoroda tikrinta May 7, 2010.
- ↑ Stamberg, Susan (2004 m. liepos 3 d.). „NASA Gives Space to Artist in Residence“. NPR. Nuoroda tikrinta 09 12 2017.
{{cite web}}
: Patikrinkite date reikšmes:|accessdate=
(pagalba) - ↑ „Moon and Stars Align for Performance Artist“. The Washington Post. 2004-06-30. Nuoroda tikrinta 09 12 2017.
{{cite news}}
: Patikrinkite date reikšmes:|accessdate=
(pagalba) - ↑ http://www.nytimes.com/2004/12/23/arts/dance/classically-modern-and-fused-with-art.html
- ↑ „"The Performing Artistry of Laurie Anderson," by Don Shewey“. Donshewey.com. Nuoroda tikrinta 09 12 2017.
{{cite web}}
: Patikrinkite date reikšmes:|accessdate=
(pagalba) - ↑ Handy, Amy (1989). „Artist's Biographies – Laurie Anderson“. In Randy Rosen; Catherine C. Brower (eds.). Making Their Mark. Women Artists Move into the Mainstream, 1970–1985. Abbeville Press. pp. 237–238. ISBN 0-89659-959-0.
- ↑ Handy, Amy (1989). „Artist's Biographies – Laurie Anderson“. In Randy Rosen; Catherine C. Brower (eds.). Making Their Mark. Women Artists Move into the Mainstream, 1970–1985. Abbeville Press. pp. 237–238. ISBN 0-89659-959-0.
- ↑ „Aalto University School of Arts, Design and Architecture to award eight honorary doctorates“. Aalto University. Nuoroda tikrinta 09 12 2017.
{{cite web}}
: Patikrinkite date reikšmes:|accessdate=
(pagalba)