Vólosz
Vólosz (Βόλος) | |
Vólosz kikötője | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Régió | Thesszália |
Prefektúra | Magniszía |
Jogállás | város |
Polgármester | Achileas Beos |
Irányítószám | 38x xx |
Körzethívószám | 2421 |
Testvérvárosok | Lista
|
Népesség | |
Teljes népesség | 85 803 fő (2021)[1] |
Népsűrűség | 2,979 fő/km² |
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 0-5 m |
Terület | 27,678 km² |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
![]() | |
Vólosz weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Vólosz témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Vólosz város Görögország központi részén, Thesszália régióban, Magniszía prefektúra székhelye.
Fekvése
[szerkesztés]A város a Pagaszitikósz-öböl partján épült a Pílio-hegység lábánál, amely a görög mitológia szerint egykoron a kentaurok földje volt. A hegység legmagasabb pontja 1651 méter magas. Vólosz a 200 000 lakosú Thesszália, Görögország legnagyobb mezőgazdasági területének az egyetlen tengeri kijárata. A város környékén található az Északi-Szporádok nevű szigetcsoport. Vóloszhoz a legközelebbi nagyobb sziget Szkíathosz.
Története
[szerkesztés]A modern város az antik Démétriász, Pagazéasz és Lolkhósz települések összevonásából született. Démétriász I. Démétriosz makedón királyról kapta a nevét, aki a település megalapítója volt. Lolkhósz Iaszón mitológiai hős lakhelye volt a görög mondák szerint. Vólosz környékén fekszik Dimíni település romjai, amely időszámításunk előtt 4000-1200-ig létezett. A települést kőkorszaki telepesek alapították, majd a mükénéiek semmisítették meg. Vólosz a bizánci időkig a Gólkosz, később a Gólosz nevet viselte. A Bizánci Birodalom idején kapta a település a Vólosz nevet. Később Vólosz is az Oszmán birodalom része lett.
A görög szabadságharc alatt az ideiglenes görög kormány Vóloszban tartotta székhelyét. Az orosz–török háborúkat lezáró San Stefanó-i béke értelmében a város Szalonikivel együtt Bulgária része lett, majd a Berlini kongresszus után a város ismét ottomán kézre került. A Balkáni háborúk után a város visszakerült Görögországhoz.
A település napjainkban
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7b/07Volos_Basilika01.jpg/220px-07Volos_Basilika01.jpg)
Vólosz napjainkban Thesszália egyik ipari és turisztikai központja. A város nemrégiben feljavított kikötője mind szolgálja a kereskedelmet és a turizmust is. A turistákat elsősorban Vólosz közelében található Pélion-hegy vonzza, mert a legenda szerint ez a hegy volt lakhelye Kheirónnak, a bölcs kentaurnak és családjának. A Vólosz környékén elhelyezkedő strandok szintén a turisták kedvelt célpontjai. A város ezen kívül átutazóul szolgál, hiszen innen lehet hajóval a leggyorsabban eljutni az Északi-Szporádok szigetcsoport valamely szigetére.
Vólosz nevezetességeihez tartozik a tengerparton található Szent Konsztantin bazilika, az Archeológiai Múzeum és a Görög Nemzeti Vasúti Múzeum. A városban található emellett a Thesszáliai Egyetem is.
A napjainkban is tart Lárisza és Vólosz közti rivalizálás. Vólosz akkor haragította magára Thesszália fővárosát, mikor Vóloszban elterjedt vicc lett a következő: "Mi a legnevezetesebb emlékmű Láriszában? Hát a Vólosz felé mutató közlekedési tábla..." A vicc azon alapul, hogy a vólosziak szerint Lárisza túl büszke műemlékeire és kulturális helyszíneire.
Képek
[szerkesztés]-
Vólosz panorámája
-
Hajó Vólosz közelében
Testvérvárosai
[szerkesztés]- Le Mans, Franciaország
- Pleven, Bulgária
- Rosztov-na-Donu, Oroszország
- Szendrő, Szerbia
- Szocsi, Oroszország
Jegyzetek
[szerkesztés]Fordítás
[szerkesztés]- Ez a szócikk részben vagy egészben a Volos című angol Wikipédia-szócikk fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.