Surányi-Unger Tivadar
Surányi-Unger Tivadar | |
![]() | |
Született | Unger Tivadar Győző 1898. február 4.[1] Budapest |
Elhunyt | 1973. november 1. (75 évesen)[1] New York |
Állampolgársága | |
Nemzetisége | magyar |
Házastársa | báró Braun Eleonóra (h. 1926–?)[2] |
Foglalkozása |
|
Tisztsége | egyetemi tanár |
Sírhelye | Új köztemető (48/4-1-23/24) |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Surányi-Unger Tivadar témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/36/Sur%C3%A1nyi_Unger_Tivadar_s%C3%ADrja.jpg/220px-Sur%C3%A1nyi_Unger_Tivadar_s%C3%ADrja.jpg)
Surányi-Unger Tivadar (Theodor) (Budapest, 1898. február 4.[3] – New York, 1973. november 1.) jogász, közgazdász, egyetemi tanár, a Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja (1935).
Kutatási területe: Elméleti közgazdaságtan, konjunktúra-elmélet, gazdaságpolitika, gazdaságtörténet, gazdaságfilozófia.
Életpályája
[szerkesztés]Budapesten született Unger János hivatalnok és Neugebauer Emma Mária gyermekeként. Egyetemi tanulmányait a budapesti, a grazi és a bécsi egyetemeken végezte 1915–1919 között. 1920-ban filozófiai, 1921-ben közgazdasági doktori vizsgát tett. A budapesti Pázmány Péter Tudományegyetemen, a József Nádor Műegyetem Közgazdasági Karán, majd a Miskolci Jogakadémián tanított. 1925-ben habilitálták magántanárrá. 1929. január 24-én kinevezték nyilvános rendkívüli tanárnak, 1933. június 29-én nyilvános rendes tanári kinevezést kapott. 1935-ben beválasztották az MTA levelező tagjainak[4] sorába.
1926-ban a Miskolci Jogakadémiáról átment Szegedre, s megkapta a Jogtudományi Karon a Statisztikai Tanszék vezetését. 1929-ben Kováts Ferenc (1873-1956) a Közgazdaságtani és Pénzügyi Tanszék éléről a József Nádor Műegyetemre távozott, s az ő tanszékének a vezetését is Surányi-Unger Tivadar vette át, így 1929-től 1940. október 19-ig a szegedi Ferenc József Tudományegyetem Jog- és Államtudományi Karán a Statisztikai és Közgazdaságtani Tanszéket vezette, azaz két katedrát töltött be egymaga,[5] a Jogtudományi Kar dékáni tisztségére választották meg 1936/37-ben, ennek megfelelően 1937/38-ban prodékán volt.
Tag, sőt tisztségviselő nemzetközi tudományos testületekben: Preparatory Committee of the World Economic Conference, Genf (1933); Comité International pour les Industries Agricoles, Párizs (1939-40); Association for Comparative Economics, USA, vezetőségi tag. A két világháború közt a Magyar Közgazdasági Társaság választmányi tagja, a Magyar Statisztikai Társaság alelnöke, s a Külügyi Társaság tagja.
1940-ben a szegedi Jogtudományi Kar visszaköltözött Kolozsvárra. A második világháború alatt jogi fakultás nem működött Szegeden. A legtöbb jogász tanár elment oktatni Kolozsvárra, de sokan másutt kerestek állást, Surányi-Unger Tivadar a pécsi Erzsébet Tudományegyetemre ment tanítani. 1945-ban nyugatra emigrált. 1945/46-ban az innsbrucki egyetemen vendégprofesszor volt, majd 1946–1958 között New Yorkban a Syracusai Egyetemen gazdaságtant adott elő. 1958 után visszajött Európába, a Göttingeni Egyetem társadalomtudományi és közgazdasági karán tanszékvezető professzorként tanított közgazdaságtant, 1964/65-ben dékáni tisztet is betöltött, majd különböző egyetemeken (München, Marburg, Tübingen, Bombay, Sanghaj) volt vendégprofesszor. Nyugdíjas éveit New Yorkban töltötte. Budapesten, az Új köztemetőben helyezték örök nyugalomra.[6]
Munkássága
[szerkesztés]Legtöbbet forgatott műve volt az 1936-ban kiadott Magyar nemzetgazdaság és pénzügy c. kötete, de nagy visszhangot váltottak ki konjunktúraelméleti és külgazdasági tematikájú tanulmányai is. Külföldön is legnagyobb sikert a 20. századi gazdaságot elemző tanulmányaival aratott. Már a két világháború közt is rendszeresen (1935, 1937, 1939) meghívták előadni Amerikába, Los Angelesbe (University of Southern California).[7]
Művei
[szerkesztés]- A gazdasági válságok történetének vázlata 1920-ig. Budapest. 1920. 160 p.
- Philosophie in der Volkswirtschaftslehre. 1-2. Bd. Jena, 1923-1926. VIII, 400; VIII, 547 p.
- Die Entwicklung der theoretischen Volkswirtschaftslehre im ersten Viertel des 20. Jahrhunderts. Jena, 1927. XII, 320 p.
- A gazdaságpolitika tudományos alapkérdései. Budapest, 1927. XI, 280 p.
- Recent developments in American economic policy. Budapest, 1930. 125 p.
- Gazdasági rugalmasság és változékonyság. Bp. 1935
- Magyar nemzetgazdaság és pénzügy. Budapest, 1936. 617 p.[8]
- Áralakulás és pénzérték. Bp. 1944.
- Private enterprise and governmental planning. New York, 1950. XIII, 389 p.
- Comparative economic systems. New York, 1952. X, 628 p.
- Studien zum Wirtschaftswachstum Südosteuropas. Stuttgart, 1964. VII, 216 p.
- Wirtschaftsphilosophie des 20 Jahrhunderts. Stuttgart, 1967. XIII, 312 p.
Díjak, elismerések
[szerkesztés]- Ordre de Mérite Agricole érdemrend (Franciaország, 1939)
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b Library of Congress Authorities (angol nyelven). Kongresszusi Könyvtár. (Hozzáférés: 2024. június 18.)
- ↑ Házasságkötési bejegyzése a Budapest IV. kerületi polgári házassági akv. 323/1926. folyószáma alatt, 2019. október 23.
- ↑ Születési bejegyzése a Budapest I. kerületi polgári születési akv. 120/1898. folyószáma alatt. (Hozzáférés: 2019. október 23.)
- ↑ Akadémiai levelező tagságát 1948-ban vonták meg tőle, 1991-ben rehabilitálták, lásd Akadémiai Értesítő, XL. évf. 1991/7. sz. 109-110. p.
- ↑ E jelenségnek is főleg gazdasági oka volt, pl. a Bölcsészettudományi Karon is Várkonyi Hildebrand Dezső 1934-től 1940-ig egymaga töltötte be a pszichológiai és a pedagógiai intézet katedráit.
- ↑ Surányi-Unger Tivadar és neje sírja. [2010. március 26-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2009. november 13.)
- ↑ Balogh Elemér: Oktatás- és kutatástörténet. (Állam- és Jogtudományi Kar). In A Szegedi Tudományegyetem múltja és jelene: 1921-1998 = Past and present of Szeged University. /JATE. Szeged : Officina Ny., 1999. 36-114. p. Surányi-Unger Tivadar lásd 66-67. p.
- ↑ 2. átdolg. és bőv. kiad. 1. köt. Bp. 1943. VI, 417 p.; 2. köt. Bp. 1944. V, 435 p.
Források
[szerkesztés]- Szegedi egyetemi almanach : 1921-1995. I. köt. (1996). Szeged, Mészáros Rezső. Surányi-Unger Tivadar lásd 65-66. p. ISBN 963-482-037-9
- Bonifert Donát (1988): Az árszabályozás hazai hagyományai és nemzetközi tapasztalatai. Kereskedelmi Szemle, 3. sz., 33–40. Arcanum Digitális Tudománytár.[1]
- Csikós-Nagy Béla (1994): Surányi-Unger Tivadar. In: Mátyás Antal (szerk.), Magyar közgazdászok a két világháború között (54–79.), Akadémiai Kiadó, Budapest.
- Gazdaságtanulmányi osztályt állítottak fel a miniszterelnökségen (1938). Esti Kurir, 1938. augusztus 4., p. 7. Arcanum Digitális Tudománytár.[2]
- Gyémánt Richárd (2020): Surányi-Unger Tivadar (1898–1973). Acta Universitatis Szegediensis: forum : acta juridica et politica (A Szegedi Tudományegyetem jogász professzorai I.), 1. sz., 653–665. SZTE Egyetemi Kiadványok.[3]
- Hild Márta (2019): Surányi-Unger Tivadar és a német közgazdasági hagyomány: történetek a két világháború közötti magyar közgazdaságtanról. In: Havran Dániel, Klement Judit és Nagy Dániel Gergely (szerk.), Eszmék – történetek – elméletek: tanulmányok Madarász Aladár tiszteletére (140–183.), MTA KRTK Közgazdaság-tudományi Intézet, Budapest. Corvinus Kutatások.[4]
- Müller, Reinhard (2013): Theo Surányi-Unger. Archiv für die Geschichte der Soziologie in Österreich.[5]
- Sipos Béla (1997): Közgazdász-statisztikus tudósok a pécsi Erzsébet Tudományegyetemen. Statisztikai Szemle, 2. sz., 178–182. KSH.[6]
- Surányi-Unger Tivadar. In: Kenyeres Ágnes (főszerk.), Magyar Életrajzi Lexikon. Arcanum Kézikönyvtár.[7]
- Surányi-Unger Tivadar (2005). In: Kollega Tarsoly István (főszerk.), Révai Új Lexikona, XVI. köt., Rac–Sy (871–872.), Babits, Szekszárd.
- Surányi-Unger Tivadar (2004). In: Markó László (főszerk.), Új Magyar Életrajzi Lexikon, 5. köt., P–S (1322–1323.), Magyar Könyvklub, Budapest.
További információk
[szerkesztés]- Tudósnaptár
- A szegedi Statisztikai és Demográfiai Tanszék rövid története[halott link]
- SZTE Egyetemi Könyvtár, évfordulós emlékcsarnok
- Magyar életrajzi lexikon III: Kiegészítő kötet (A–Z). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1981. ISBN 963-05-2500-3
- Surányi-Unger Tivadar. Pécsi Egyetemi Almanach 1367–1999 (Hozzáférés: 2022. január 30.)
- ↑ Kereskedelmi Szemle, 1988 (29. évfolyam, 1-12. szám) | Arcanum Digitális Tudománytár (magyar nyelven). adt.arcanum.com. (Hozzáférés: 2023. december 21.)
- ↑ Esti Kurir, 1938. augusztus (16. évfolyam, 172-195. szám) | Arcanum Digitális Tudománytár (magyar nyelven). adt.arcanum.com. (Hozzáférés: 2023. december 21.)
- ↑ Richárd, Gyémánt (2020. augusztus 14.). „Surányi-Unger Tivadar : 1898-1973” (magyar nyelven). Acta Universitatis Szegediensis : forum : acta juridica et politica 10 (1), 653–665. o. ISSN 2063-2525.
- ↑ Márta Hild: Surányi-Unger Tivadar és a német közgazdasági hagyomány: Történetek a két világháború közötti magyar közgazdaságtanról. 2019. 140–183. o. ISBN 978-615-5754-42-5 Hozzáférés: 2023. december 21.
- ↑ Müller, Reinhard Theo Surányi-Unger.. [2022. január 10-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2023. december 21.)
- ↑ Sipos Béla. Surányi-Unger Tivadar
- ↑ Surányi-Unger Tivadar | Magyar életrajzi lexikon | Kézikönyvtár (magyar nyelven). www.arcanum.com. (Hozzáférés: 2023. december 21.)