Strobl Alajos
Strobl Alajos | |
![]() | |
Született | Strobl Alajos János Vilmos 1856. június 21.[1][2][3] Liptóújvár |
Elhunyt | 1926. december 13. (70 évesen)[4][2][3] Budapest[4] |
Állampolgársága | magyar[5][3] |
Foglalkozása |
|
Iskolái | Bécsi Képzőművészeti Akadémia (1876–1880) |
Sírhelye | Fiumei Úti Sírkert |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Strobl Alajos témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Liptóújvári Strobl[6] Alajos, teljes nevén Strobl Alajos János Vilmos (Liptóújvár, 1856. június 21. – Budapest, 1926. december 13.[7]) magyar szobrász, a századforduló magyar szobrászatának vezető egyénisége.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f2/Str%C3%B3bl_Alajos_portr%C3%A9_%28Damk%C3%B3_J%C3%B3zsef%29%2C_Szeged.jpg/260px-Str%C3%B3bl_Alajos_portr%C3%A9_%28Damk%C3%B3_J%C3%B3zsef%29%2C_Szeged.jpg)
Életpályája
[szerkesztés]Édesapja Strobl József (1812–1886),[8] Habsburg–Tescheni Albert főherceg, majd a gróf németújvári Batthyány család uradalmi ispánja, édesanyja Wyrostek Karolina.[9] Bécsben Caspar von Zumbuschnál tanult 1876 és 1880 között, de már 1877-től kiállító művész volt. Fiatalon feltűnt Önarcképmás és Perseus (1882) című szobraival. 1880-ban már épült a budapesti Operaház, s az építkezésnél épületszobrok elkészítésére nyert pályázatot, elkészítette a két homlokzati párkányszobrot (Cherubini, Spontini), ezután 1881-ben megbízást kapott Erkel Ferenc és Liszt Ferenc ülő alakjának megformázására az épület főbejárata két oldalához. Ettől az időtől kezdve 40 éven át ő volt Magyarország egyik legfoglalkoztatottabb emlékműszobrásza, állami, egyházi és magán megrendeléseket egyaránt kapott. Egyben a Magyar Királyi Képzőművészeti Főiskola tanáraként tevékenykedett szintén mintegy négy évtizeden át. Műterme Budapest VI. kerületében, az Epreskertben volt.
1913. november 9-én Ferenc József nemességet és a liptóújvári nemesi előnevet adományozta neki.[10]
Királylehotai villája 1929-ben leégett, majd özvegye, Kratochwil Alojzia (1875–1964) 1942-ben eladta. A visszavonuló német hadsereg is felgyújtotta, 2007-ben pedig nagy vihar rongálta meg. Az 1963 óta műemlék épületet és szárnyait ma megvételre kínálják.[11] Strobl Alajosnak két gyermeke lett: Strobl Mihály (1906–1996), gépészmérnök, valamint Strobl Zsuzsanna (1898–1994),[12] Franciscy Lajos (1890–1952) erdőmérnök felesége.[13]
Munkássága
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4c/Str%C3%B3bl_Alajos_Any%C3%A1nk_c._szobra%2C_1900.jpg/220px-Str%C3%B3bl_Alajos_Any%C3%A1nk_c._szobra%2C_1900.jpg)
A görög–római művészet tanulmányozása erősen hatott a stílusára, de az aktuális nyugati stílusokat is kipróbálta (impresszionizmus, eklektika, szecesszió), s hamarosan kialakult egyéni stílusa, a témát kifejteni, megmutatni a legmegfelelőbb eszközökkel (anyag, stílus). 1900-ban a párizsi világkiállításon Anyánk című, életnagyságú, fehér márványból készült szobrát grand prix-díjjal jutalmazták. Köztéri, egyházi szobrai és síremlékei mellett nagyon értékesek portrészobrai, köztük:
- Arany János (1882 k.)
- Lotz Károly (1884)
- Schickedanz Albert (1884)
- Liszt Ferenc-maszk (1886 k.)
- Pulszkyné (1890)
- Jászai Mari (1893)
- Vajda János (1894)
- Szilágyi Dezső (1895)
- Felesége (1896 k.)
- Olasz katonatiszt (1919)
Szobrai napjainkban is köztereinket, emlékhelyeinket díszítik, számos műve a kistapolcsányi kastélyparkban és a Magyar Nemzeti Galériában, Szegeden a Dóm téri Nemzeti Emlékcsarnokban látható.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0f/Str%C3%B3bl_Alajos.jpg/220px-Str%C3%B3bl_Alajos.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/33/Str%C3%B3bl_Alajos_s%C3%ADrja.jpg/220px-Str%C3%B3bl_Alajos_s%C3%ADrja.jpg)
Köztéri szobrai (válogatás)
[szerkesztés]- A budapesti operaház épületén két homlokzati szobor és a bejáratnál két ülőszobor (Erkel Ferenc, Liszt Ferenc, 1880–81)
- Arany János szobor (Budapest, a Magyar Nemzeti Múzeum kertjében), 1893)
- Az angliai London-Stanstedben áll Genius c. hadiemléke, amelyet eredetileg Lotz Károly apoteózisaként mintázott (1898)
- Széchenyi István (egész alakos, Nagycenk) (1904)
- Mátyás-kút, (Budai Várnegyed, 1904)
- Szent István lovasszobor (Budapest, Halászbástya (1906)
- 1906-ban helyezték el a Budapest belvárosi Erzsébet téren Semmelweis-emlékművét (a MÁVAUT pályaudvar építésekor a Szent Rókus Kórház elé helyezték)
- 1907 Pozsony – Rómer Flóris mellszobra
- Dobó István szobra Eger főterén
- Károlyi Sándor emlékműve (Budapest, Vajdahunyad vára) (1908)
- Kossuth-mauzóleum szobordísze (Gerster Kálmánnal, Kerepesi temető, 1909)
- Arany János (Nagykőrös) (1910)
- Széchenyi-emlékmű, egész alakos (Szeged, 1914)
- Jókai Mór szobra (köztéri, 1921)
- Olvasó lányok (1921)
- Liszt Ferenc portrészobra Szegeden, a Nemzeti Emlékcsarnokban, a Dóm tér nyugati árkádjai alatt
- Eötvös József (író) mellszobra
- Szent István szobra (Budapest, Szent István-bazilika) 1908–12)
- Fiatal nő (impresszionisztikus, 1916–18)
- Szinyei Merse Pál (1918–19)
- Szilágyi Dezső síremléke (1908)
Emlékezete
[szerkesztés]- Mellszobra (Segesdi György alkotása) Budapesten a Margit-sziget Művészsétányán
- Emléktábla a kistapolcsányi kastélyparkban
- Nevét viseli az 589841 Strobl kisbolygó.[14]
Művei a Nemzeti Galériában (válogatás)
[szerkesztés]-
A fürdőző nő
-
Liszt Ferenc maszkja, 1886
-
Jászai Mari mint Médea, 1893
-
Munkácsy Mihály portrészobra, 1905–18
Vallási témájú alkotások[15] (válogatás)
[szerkesztés]Köztéri művei (válogatás)
[szerkesztés]-
A Mátyás király kút a Budai Várpalotában
-
Szent István király lovasszobra a Budai Várnegyedben, a Halászbástyán
-
Dobó István egri hős szobra Egerben, a főtéren
-
Széchenyi István szobra Szegeden, a Széchenyi téren
-
Arany János emlékműve Budapesten
-
Jókai Mór szobra Budapesten
-
Márkus József főpolgármester sírja Budapesten, Kerepesi temető: 9-1-36
-
Semmelweis Ignác emlékműve Budapesten
Kapcsolódó szócikkek
[szerkesztés]Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ http://mek.oszk.hu/00300/00355/html/ABC13280/14178.htm, Stróbl Alajos, 2017. október 9.
- ↑ a b Benezit Dictionary of Artists (angol nyelven). Oxford University Press, 2006
- ↑ a b c http://www.oxfordartonline.com/benezit/view/10.1093/benz/9780199773787.001.0001/acref-9780199773787-e-00177129
- ↑ a b Nagy szovjet enciklopédia (1969–1978), Штробль Алайош, 2017. február 25.
- ↑ Artnet
- ↑ Bár sok helyen hosszú ó-val írják a nevét, ő maga rövid o-val írta. A fia által írt visszaemlékezésben és a síremlékén is a rövid magánhangzós változat szerepel.
- ↑ Halálesete bejegyezve a Budapest VI. kerületi polgári anyakönyv 1845/1926. folyószáma alatt.
- ↑ familysearch.org Strobl József gyászjelentése
- ↑ familysearch.org Strobl Alajos keresztelődésének a bejegyzése
- ↑ K 19 – Király Személye Körüli Minisztérium Levéltára – Királyi könyvek – 72. kötet – 889. oldal
- ↑ sme.sk
- ↑ Országos Széchényi Könyvtár - gyászjelentések - Franciscy Lajosné Strobl Zsuzsanna
- ↑ familysearch.org Strobl Alajosné Kratochwil Alojzia gyászjelentése
- ↑ (2023. február 27.) WGSBN Bulletin 3, #3 (angol nyelven) (PDF) 3 (3), Kiadó: Nemzetközi Csillagászati Unió. (Hozzáférés: 2023. május 2.)
- ↑ Szent István-bazilika épületszobrai
Források
[szerkesztés]- Művészeti lexikon. Főszerk. Zádor Anna és Genthon István. 4. köt. Budapest : Akadémiai Kiadó, 1968, 364–365. o.
- Magyar életrajzi lexikon II. (L–Z). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1969. 663. o.
- Stróbl Mihály: Strobl Alajos – A gránitoroszlán. Holnap Kiadó, Budapest, 2003