Sárospataki Református Kollégium Gimnáziuma, Általános Iskolája és Diákotthona
Sárospataki Református Kollégium Gimnáziuma, Általános Iskolája és Diákotthona (
| |
![]() | |
Alapítva | 1531 |
Alapító | Perényi Péter |
Hely | Magyarország, Sárospatak |
Típus | gimnázium |
Igazgató | Nagy-Baló Csaba |
OM-azonosító | 039227 |
Elérhetőség | |
Cím | 3950 Sárospatak, Rákóczi út 1. |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
A Sárospataki Református Kollégium Gimnáziuma, Általános Iskolája és Diákotthona weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Sárospataki Református Kollégium Gimnáziuma, Általános Iskolája és Diákotthona témájú médiaállományokat. |
A Sárospataki Református Kollégium Gimnáziuma Borsod-Abaúj-Zemplén vármegyében található, Sárospatakon. Ez az iskola az ország egyik legrégebben fennálló oktatási intézménye, 1531-ben, a reformáció szellemében alapította Perényi Péter koronaőr. Az évszázadok során hazánk számos nagy alakja töltötte diákévéveit az ország legnevesebb iskolái között számon tartott eme intézményben.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/cb/S%C3%A1rospataki_Reform%C3%A1tus_Koll%C3%A9gium_Gimn%C3%A1ziuma%2C_l%C3%A9gi_fot%C3%B3.jpg/265px-S%C3%A1rospataki_Reform%C3%A1tus_Koll%C3%A9gium_Gimn%C3%A1ziuma%2C_l%C3%A9gi_fot%C3%B3.jpg)
Története
[szerkesztés]Az iskolát 1531-ben Perényi Péter parancsára alapították. A Kollégium diákjaiból kerültek ki az 1848–49-es forradalom és szabadságharc legkeményebb irányítói közül többen. Az iskola híres volt magas műveltségű tanárairól, és azok európai szintű tanításáról. Működését a Perényiek után utódaik is támogatták. A „scholát” 1550-ben kollégiummá szervezték át. Ezek után sok külföldi tanár is oktatott Patakon. Újabb tantárgyakat kezdtek el tanítani, pl.: retorikát, dialektikát, teológiát, filozófiát, ógörögöt, latint és hébert is.
A kollégium pártfogói Dobó Ferenc, Perényi Zsófia, Lorántffy Mihály elhalálozása után sem szűntek meg, sőt amikor I. Rákóczi György erdélyi fejedelem lett, ő is gondoskodott a kollégiumról, s törvényeket hozott, amelyek szabályozták annak életét. Lorántffy Zsuzsanna férje végakaratának tekintette a kollégiummal való fokozott törődést. Patakra költözött, s felügyelte a várban és az iskolában folyó munkálatokat. Elhívta Comenius Amos Jánost, a híres magyar származású cseh–morva pedagógust, aki – saját szavaival élve – mindent vállalt „ennek a Rákóczi-Atheneumnak a jobbá tétele” érdekében.
Lorántffy Zsuzsanna halála után nem volt, aki támogassa a kollégiumot ezért annak létfeltételei romlottak. Amikor II. Rákóczi György erdélyi fejedelem özvegye Báthory Zsófia berendezkedett a Rákóczi-birtokon, azonnal fellépett a protestánsokkal szemben. Ennek következtében 1671-ben a kisebb diákok hazamentek, a nagyobbak pedig Gyulafehérvárra költöztek, s ott folytatták tanulmányaikat.
A kollégium 1682-ben újra megnyitotta kapuit a fiatalok előtt, ám kálváriájuk újra kezdődött, amikor 1687-ben Caprara császári tábornok kitiltotta őket a városból. A Rákóczi-szabadságharc kitörésekor a pataki diákok egy része kuruc katona lett, a többiek Orosz Pál generális jóvoltából megint birtokba vették a protestáns kollégiumot. 1781-ben megjelent II. József császár általános érvényű nyílt parancsa, a türelmi rendelet. A Regnum Marianum koncepció miatt a kollégium létét többé nem fenyegette veszély. 1791-ben az országgyűlés elfogadta azt a törvénycikket, amely szentesítette a protestánsok szabad vallásgyakorlását. Vay József a főiskola világi főgondnoka kezdeményezte a kétemeletes Nagykollégium megépítését; a kivitelező munka 1806-ban kezdődött, amelynek az eredménye egy kontytetős épület lett. A reformkor politikailag tájékozott fiatalságot talált Patakon, amely megértette az idők szavát. Az 1848–49-as harcokat ismét vállalták a kollégium diákjai, elkötelezték magukat a forradalom mellett. Bátran harcoltak „vörössipkások” néven, a tavaszi hadjáratban. A szabadságharc bukása nem rendítette meg az iskolát, sőt fellendítette azt. A gimnáziumban megszűnt az elemi oktatás, és nyolcosztályossá vált. 1857-ben megindult a tanítóképzés, a teológia és a jog mellett. A 19. század második felére a régi épületek eléggé rossz állapotba kerültek, ezért lebontották őket, a Berna-sor kivételével, majd elkészült a Nagykollégiumhoz csatlakozó gimnáziumi szárny. Az első világháborúban sok diákot és tanárt hívtak be katonának, közülük kilencvenen áldozták életüket. A második világháború megváltoztatta a kollégium tanítási rendjét. Később kezdett és hamarabb befejezett tanévek jöttek; a vakációk megszokott rendje is felborult. A háború borzasztó hatásai ellenére már 1944–45-ben a teológiai internátus néhány lakószobája, egyelőre alig harminc tanulóval, míg a gimnázium három tanulóval is munkához látott. Ez a későbbiekben megváltozott. Az iskola fokozatosan újra benépesült, ahogy múltak a napok, úgy növekedett a diákság és a tanárok létszáma. A megszokott módon, rendben folyt a tanítás. 1952-ben számos más egyházi iskolával együtt a Sárospataki Református Kollégiumot is államosították, s csaknem negyven éven át Rákóczi Gimnázium néven működött tovább.
Tagozatok
[szerkesztés]- Angol nyelvi emelt szintű (négyosztályos)
- Magyar–angol két tanítási nyelvű (ötosztályos)
- Angol–informatika, emelt szintű (négyosztályos)
- Biológia–kémia, emelt szintű (négyosztályos)
Nevezetes tanárai
[szerkesztés]Az intézményben a következő neves teológusok tanítottak:[1]
- Tolnai Dali János 1639–1642, 1649–1656
- Szentpéteri Mihály 1642–1645
- Szilágyi Benjámin István 1645–1647
- Nógrádi Mátyás 1647–1649
- Lippai Sámuel 1656
- Baczoni Baló Menyhért 1656–1662
- Buzinkai Mihály 1662–1671
- Idősebb Csécsi János 1686–1708
- Simándi István 1708–1710
- Füleki András 1710–1717
- Ifj. Csécsi János 1717–1719
- Nagymihályi Szomoló Gergely 1719–1734
- Id. Szathmári Paksi Mihály 1734–1744
- Ifj. Szathmári Paksi Mihály 1744–1772
- Fülep Gábor 1773–1798
- Beregszászi Nagy Pál 1798–1803
- Kisari Tóth János 1799–1808
- Porkoláb István 1804–1807
- Patai János 1808–1810
- Láczai Szabó József 1808–1828
- Szathmári Paksi Dániel 1810–1818
- Somosi János 1818–1855
- Vályi Nagy Ferenc 1819–1820
- Kálniczky Benedek 1820–1859
- Zsarnay Lajos 1829–1861
- Szeremlei Gábor 1855–1867
- Heiszler József 1859–1869
- Kolos Dániel 1861–1868
- Mitrovics Gyula 1868–1896
- Warga Lajos 1869–1900
- Bokor József 1869–1877
- P. Nagy Gusztáv 1869–1900
- Radácsi György 1877–1917
- Tüdős István 1895–1905
- Novák Lajos 1896–1917
- Rohoska József 1901–1920
- Zoványi Jenő 1901–1914
- Nagy Béla 1908–1928
- Marton János 1910–1950
- Makkai Sándor 1917–1918
- Harsányi István 1918–1928
- Rácz Lajos 1923–1929
- Mátyás Ernő 1925–1950
- Vasady Béla 1928–1934
- Zsiros József 1935–1948
- Szabó Zoltán 1933–1951
- Ujszászy Kálmán 1932–1951
- Nagy Barna 1938–1951
- Koncz Sándor 1943–1951
- Makkai László 1950–1951
A gimnázium híres diákjai
[szerkesztés]- Balsaráti Vitus János
- Bánffy Dénes
- Barczafalvi Szabó Dávid
- Bencsik István
- Beregszászi Nagy Pál
- Bessenyei György
- Bethlen Miklós
- Buzinkai Mihály
- Csécsy János
- Erdélyi János
- Fáy András
- Fegyverneki Izsák
- Gárdonyi Géza
- Geleji Katona István
- Képes Géza
- Kézy Mózes
- Komáromi Csipkés György
- Kossuth Lajos
- Kövy Sándor
- Kurucz Gyula
- Mészöly Dezső
- Móricz Zsigmond
- Őri Fülep Gábor
- Pósaházi János
- Rákóczi György
- Szemere Bertalan
- Szikszai Fabriciusz Balázs
- Teleki László (1811–1861)
- Thúri Farkas Pál
- Tompa Mihály
Érdekességek
[szerkesztés]A Református Kollégiumot a történelem során több jelzővel is emlegették. Az egyik legközismertebb a Bodrog-parti Athén. Csokonai Vitéz Mihály viszont a Múzsák székhelyeként emlegette. Legújabb címe a Magyar Cambridge, hiszen itt lehetett elsőként angol nyelvű diplomát szerezni az országban.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Zoványi, i. m. [2020. október 26-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2018. december 29.)
Könyvek
[szerkesztés]- Zoványi Jenő: Magyarországi protestáns egyháztörténeti lexikon. Szerk. Ladányi Sándor. 3. jav., bőv. kiadás. Budapest: Magyarországi Református Egyház Zsinati Irodája. 1977. ISBN 963-7030-15-8
Honlapok
[szerkesztés]- http://church.lutheran.hu/reformatio/paroik.htm
- http://www.reformatus-sp.edu.hu
- http://sarospatak.varosom.hu/latnivalok/iskola/Sarospataki-Reformatus-Kollegium.html Archiválva 2012. május 22-i dátummal a Wayback Machine-ben
További információk
[szerkesztés]- Szombathi János: A' sáros-pataki ref. kollégiomnak rövid históriája, fő pátrónusainak, kurátorainak, professorainak laistromával; Nádaskay Ny., Sárospatak, 1827
- A Sárospataki Református Kollégium. Tanulmányok alapításának 450. évfordulójára; szerk. a Tiszáninneni Református Egyházkerület Elnöksége; Református Zsinati Iroda, Bp., 1981
- Barsi Ernő–Szabó Ernő: A pataki kollégium zenei krónikája; Zeneműkiadó, Bp., 1984
- Bajkó Mátyás: A magyarországi és az erdélyi protestáns kollégiumok 1777 és 1848 között. Sárospatakon, Debrecenben, Pápán, Nagyenyeden, Marosvásárhelyen, Kolozsváron, Pozsonyban, Eperjesen; magánkiadás, Debrecen, 1992
- A pataki szellem; Pataki Diákok Miskolci Baráti Köre, Miskolc, 1994 (Pataki füzetek)
- Fehér Erzsébet: Pataki diákhistóriák. Adalékok a kollégium történetéhez; Sárospataki Ny., Sárospatak, 1996
- A Sárospataki Református Kollégium 1618-as rendszabályai és 1620-as törvényei. A latin szövegek és magyar fordításuk; latin szöveggond. ford., jegyz. Szentimrei Mihály; Sárospataki Református Kollégium Tudományos Gyűjteményei, Sárospatak, 1996
- Hörcsik Richárd: A Sárospataki Református Kollégium gazdaságtörténete, 1800–1919; Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Levéltár, Sárospatak, 1996
- Hörcsik Richárd: A Sárospataki Református Kollégium diákjai, 1617–1777; sajtó alá rend. Dienes Dénes; Sárospataki Református Kollégium Tudományos Gyűjteményei, Sárospatak, 1998
- „A mi kollégiumunk él…”. A Sárospataki Református Kollégium Alapítvány első tíz éve, 1989–1998; szerk. Bolvári-Takács Gábor; Sárospataki Református Kollégium Alapítvány, Sárospatak, 1999
- Adaléktár. Dokumentumok a Sárospataki Református Kollégium Adattárában; sajtó alá rend. és szerk. Deák Istvánné, Laczkó Gabriella, Misák Marianna; Sárospataki Református Kollégium Tudományos Gyűjtemény, Sárospatak, 2000 (Acta Patakina)
- Ugrai János: Professzorok a "pataki reformkorban". A sárospataki kollégium és négy tanára a XIX. század első harmadában; Új Helikon, Budapest, 2007
- Ugrai János: Önállóság és kiszolgáltatottság. A Sárospataki Református Kollégium működése, 1793–1830; L'Harmattan, Bp., 2007 (A múlt ösvényén)
- Sárospataki Református Kollégium Alapítvány, 1989–2009; szerk. Szabó Csaba; Sárospataki Református Kollégium Alapítvány, Sárospatak–Bp., 2009
- Az utolsó szögig. A Sárospataki Református Kollégium gazdálkodásának átvilágítása 1815-ből; sajtó alá rend., szerk., jegy. Ugrai János; Sárospataki Református Kollégium Tudományos Gyűjteményei, Sárospatak, 2009 (Acta Patakina)
- Comenius és Európa; szerkbiz. Földy Ferenc, Kiss Ferenc, Kováts Dániel; Magyar Comenius Társaság, Sárospatak, 2012
- Dienes Dénes–Ugrai János: A Sárospataki Református Kollégium története; Hernád, Sárospatak, 2013
- Kiss Endre József: Bodrog-parti könyvesház; Hernád, Sárospatak, 2016