Rusznyák István
Rusznyák István | |
![]() | |
Arcképe a SZTE EK gyűjteményéből. | |
A Magyar Tudományos Akadémia 12. elnöke | |
Hivatali idő 1949. november 29. – 1970. február 5. | |
Előd | Kodály Zoltán |
Utód | Erdey-Grúz Tibor |
Született | 1889. január 22.[1][2][3] Budapest[4] |
Elhunyt | 1974. október 15. (85 évesen)[4][2] Budapest[4] |
Sírhely | Farkasréti temető |
Párt | Magyar Szocialista Munkáspárt (1958–) |
Foglalkozás |
|
Díjak |
|
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Rusznyák István témájú médiaállományokat. |
Rusznyák István (Budapest, 1889. január 22.[5] – Budapest, 1974. október 15.) orvos, belgyógyász, egyetemi tanár, dékán, klinikaigazgató, az MTA tagja (levelező: 1946, rendes: 1946), majd elnöke 1949-től 1970-ig.
Kutatási területe
[szerkesztés]Vérfehérjék, a vér alkatrészeinek vegyi vizsgálata. Műtét utáni vérkeringési zavarok keletkezése és elhárítása. Vitaminkérdés. Vesepatológa. A nyirokkeringés fiziológiai és patológiai jelentősége.
Életpályája
[szerkesztés]Zsidó vallású értelmiségi családból származott. Apja Rusznyák Samu (1856–1936) ügyvéd, anyja Beer Riza (Rebeka) volt. 1911-ben a Budapesti Tudományegyetem Orvostudományi Karán szerezte meg orvosi oklevelét. A kórbonctani intézetben dolgozott, majd 1912-től a Korányi Sándor által vezetett II. sz. Belgyógyászati Klinika díjtalan gyakornoka lett. Harcolt az első világháborúban. 1926-ban magántanárrá habilitálták, adjunktusként dolgozott tovább.
1931–1945 között a szegedi Orvostudományi Karon a Belgyógyászati Klinika igazgatói feladatait látta el. 1937/38-as tanévre megválasztották dékánnak. 1944 június végén a németek családjával együtt deportálták, de a szegedi egyetem közbenjárására Ausztriában a vagonból kiemelték és Budapestre hozták vissza.[6] A második világháború végén már Budapesten volt.
Budapesten 1945–1946-ban a budapesti II. sz.; 1946–1963 között az I. sz. Belgyógyászati Klinika tanszékvezető egyetemi tanáraként dolgozott. 1946-ban az MTA levelező, majd rendes tagjává választották. 1963-ban az I. sz. Belgyógyászati Klinikán befejezte működését, nyugdíjba vonult, de a tudományos közéletben továbbra is bent maradt, mint az MTA elnöke (1949–1970) és mint a Kísérleti Orvostudományi Kutatóintézet vezetője (1949–1970), utóbb tudományos tanácsadója (1971-től haláláig).
Tudományos tisztségeiből adódóan életében jelentős szerepet játszott a tudományszervezés és a nemzetközi kapcsolatok ápolása, a politikai színtéren is megmérettette magát.[7] 1949–1967 között tagja volt az Országgyűlésnek.[8]
Válogatott művei
[szerkesztés]- A máj és epeutak betegségei (Molnár Bélával; Budapest, 1933)
- Die Eiweisskörper der Blutplasmas (társszerzőkkel; Dresden-Leipzig, 1938)
- A hiányos és egyoldalú táplálkozás (Debrecen, 1940)
- A nyirokkeringés élet- és kórtana (Földi Mihállyal, Szabó Györggyel; Budapest, 1955)[9]
- A nyirokkeringés jelentősége, Orvosi Hetilap, (1959)
- A hypophysis-mellékvesekéregrendszer szerepe trophikus zavarok kialakulásában. Társszerzőkkel. Magyar Tudományos Akadémia Biológiai és Orvosi Tudományok Osztályának közleményei, (1960)
- Vizsgálatok a rutin és ascorbinsav kapilláris resistentiára kifejtett hatására vonatkozóan patkányban. Többekkel. A Magyar Tudományos Akadémia Biológiai és Orvosi Tudományok Osztályának Közleményei, (1962)
Tudományos tisztség
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f9/Istv%C3%A1n_Ruszny%C3%A1k_is_speaking_at_University_of_Szeged%2C_c._1953.jpg/250px-Istv%C3%A1n_Ruszny%C3%A1k_is_speaking_at_University_of_Szeged%2C_c._1953.jpg)
- Orvosok lapja főszerk.
- Orvosi Hetilap főszerk.
- Acta Medica Hungarica főszerk., 1950–
- Magyar Tudományos Akadémia, elnök, 1949–1970
- Bolgár Tudományos Akadémia levelező tagja, 1948–
- Szovjet Tudományos Akadémia, külföldi tag, 1958–
- Csehszlovák Tudományos Akadémia, rendes tag, 1960–
- Lengyel Tudományos Akadémia, külföldi tag, 1962–
- Berlini Német Tudományos Akadémia, levelező tag, 1962–
- Román Tudományos Akadémia, tiszteletbeli tag, 1965–
- Svájci Orvostudományi Akadémia, levelező tag, 1966–
- Jugoszláv Tudományos és Művészeti Akadémia, levelező tag, 1966–
Társasági tagság
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b9/From_right_Istv%C3%A1n_Ruszny%C3%A1k%2C_G%C3%A9za_Het%C3%A9nyi%2C_professor_Kautch_and_his_wife.jpg/250px-From_right_Istv%C3%A1n_Ruszny%C3%A1k%2C_G%C3%A9za_Het%C3%A9nyi%2C_professor_Kautch_and_his_wife.jpg)
- Korányi Sándor Társaság, elnökségi tag
- Magyar Farmakológiai Társaság
- Magyar Élettani Társaság
- Magyar Belgyógyász Társaság
- Magyar Urológusok és Nefrológusok Társasága
- Soc. Int. de Médecine Interne, 1950–
- Int. Soc. of Lymphology, tiszteletbeli tag, 1955–
- Union Int. d'Angiologie, tiszteletbeli alapító tag, 1961–
- Csehszlovák J. E. Purkyne Orvostudományi Társaság, 1963–
- British Medical Assoc. lev. tag, 1966–
Fontosabb kitüntetések
[szerkesztés]- Korányi Sándor-emlékérem, 1948, 1966
- Kossuth-érdemrend (második osztály), 1948
- Kossuth-díj I. fokozat 1949, 1956
- Semmelweis Ignác-emlékérem, 1959
- Akadémiai Aranyérem, 1961
- Lomonoszov-aranyérem (Szovjet Tudományos Akadémia), 1968
- Cirill és Method-rend I. fokozat (Bolgár Tudományos Akadémia alapításának 100. évfordulója alkalmából), 1970
Irodalom
[szerkesztés]- Hollán Zsigmond: Rusznyák István, az iskolaalapító. Születésének 100. évfordulóján a Magyar Tudományos Akadémián megtartott emlékbeszéd. Orvosi Hetilap, 1989/11. sz.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ http://mek.oszk.hu/00300/00355/html/ABC12527/13267.htm, Rusznyák István, 2017. október 9.
- ↑ a b Catalog of the German National Library (német nyelven). (Hozzáférés: 2020. május 31.)
- ↑ FamilySearch Historical Records. (Hozzáférés: 2022. december 17.)
- ↑ a b c Nagy szovjet enciklopédia (1969–1978), Русняк Иштван, 2015. szeptember 28.
- ↑ Születési bejegyzése a pesti neológ izraelita hitközség születési akv. 132/1889. folyószáma alatt. (Hozzáférés: 2022. december 17.)
- ↑ Rusznyák István a Névpont.hu-ban
- ↑ Rusznyák Istvánnak a Szegedi Tudományegyetemen 1953. május 9-én elhangzott választói beszéde / [közread. a] Szegedi Egyetem. Szeged, 1953. 25 p. Lelőhely: Országgyűlési Könyvtár.
- ↑ Nemzetgyűlés almanachja
- ↑ Német, angol és francia nyelven is.
Források
[szerkesztés]- Szegedi egyetemi almanach (1921-1996). II. köt. Szeged, Dobozy Attila, 1997. Rusznyák István lásd 300. p.
További információk
[szerkesztés]- Magyar orvosok
- Magyar patológusok
- Magyar endokrinológusok
- Magyar egyetemi, főiskolai oktatók
- Zsidó származású magyarok
- MTA-tagok
- Az MTA elnökei
- Kossuth-díjasok
- Országgyűlési képviselők (1945–1947)
- Országgyűlési képviselők (1949–1953)
- Országgyűlési képviselők (1953–1958)
- Országgyűlési képviselők (1958–1963)
- Országgyűlési képviselők (1963–1967)
- A Népköztársaság Elnöki Tanácsának tagjai
- MSZMP-tagok
- Budapesten született személyek
- 1889-ben született személyek
- 1974-ben elhunyt személyek
- A Farkasréti temetőben eltemetett személyek