Papp Dániel (író)
Papp Dániel | |
Született | 1868. február 11. Ómoravica |
Elhunyt | 1900. augusztus 14. (32 évesen) Budapest |
Állampolgársága | magyar |
Nemzetisége | magyar |
Házastársa | Geiszner Katalin |
Gyermekei | két gyermek: Dániel András |
Foglalkozása | |
Iskolái | Budapesti Tudományegyetem ( – 1890-es évek) |
Sírhelye | Fiumei Úti Sírkert |
![]() A Wikiforrásban további forrásszövegek találhatók Papp Dániel témában. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Papp Dániel (Ómoravica, 1868. február 11.[1] – Budapest, Józsefváros, 1900. augusztus 14.)[2] magyar író, újságíró.
Életpályája
[szerkesztés]Korapifinszky Anna törvénytelen gyermekeként született. Tizenhét éves korában a Zombori Magyar Királyi Állami Főgimnáziumban érettségizett. Hosszabb ideig külföldön nevelősködött. A Budapesti Tudományegyetemen jogi tanulmányokat végzett. Közben egy ideig görögkatolikus papnövendék volt.
1891-től Jeszenszky Danó budapesti közjegyző irodájában dolgozott. 1893-tól a Pesti Napló, 1896–1897 között a Budapesti Napló, 1897–1898 között az Országos Hírlap belső munkatársa, a tárcarovat vezetője volt Mikszáth Kálmán megbízásával. Jelentősek Dániel pap aláírással megjelent antiklerikális levelei az egyházpolitikai törvények vitája idején. 1898. októbertől a képviselőházi napló segédszerkesztője volt. Az Új Időknek és 1900-ban az Új Magyar Szemle rendes munkatársa volt; néhány tárcája a Budapesti Hírlapban is megjelent; írt továbbá az Esti Újságba is. Kiss József lapjának, A Hétnek is állandó belső munkatársa volt.
Sírja a Fiumei Úti Sírkertben található.
Munkássága
[szerkesztés]Novellista pályája alig 6 év. 3 kötete (Marcellusz, 1898; Utolsó szerelem, 1899; Tündérlak Magyarhonban, 1899) és egy kisregénye (A rátótiak, 1898) jelent meg. A „Bácska felfedezőjének” tartják. Írásaiban megelevenedik a Bácska-Bánát összetett etnikai színképe. Magyarok és délszlávok viszonyát zavartalannak ábrázolta. Nem szociográfus alkat. Stilizálásra, líraiságra való hajlama ellenére is realista művész volt. Többnyire a félszeg kisemberek, iparosok sorsának hű ábrázolója volt. Kerüli az érzelgősséget, elégikus hangját komikummal vegyíti; impresszionisztikus, lírai, máskor világirodalmi utalásokkal teletűzdelt választékosan intellektuális a stílusa.
Művei
[szerkesztés]- A rátótiak (kisregény, 1898)
- Marcellusz (elbeszélések, 1898)
- Utolsó szerelem és egyéb elbeszélések (elbeszélések, 1899) Online
- Tündérlak Magyarhonban (elbeszélések, 1899)
- Muzsika az éjszakában (Válogatott művek, Nagy Miklós bevezető tanulmányával, 1957)
- Tündérlak Magyarhonban; Szépirodalmi, Bp., 1980 (Kiskönyvtár)
Jegyzetek
[szerkesztés]Források
[szerkesztés]- Bródy Sándor: P. D. Cilinderes Tiborc (Bp., 1958);
- Juhász Géza: Papp Dániel irodalmi kísérletei (Irod. tört. Közl. 1965. 3. sz.);
- Juhász Géza: Papp Dániel (Novi Sad, 1965.)
- Ki kicsoda a magyar irodalomban? Könyvkuckó Kiadó, Budapest, 1999 ISBN 9-638157-91-7
További információk
[szerkesztés]- Szinnyei József: Magyar írók élete és munkái X. (Ótócska–Popea). Budapest: Hornyánszky. 1905.
- Magyar életrajzi lexikon I–IV. Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1967–1994.
- Tündérlak. Helytörténeti írások Papp Dániel születésének 150. évfordulóján; szerk. Besnyi Károly; Monográfia Helytörténeti Egyesület, Bácskossuthfalva, 2019