Nagy-Pietrosz
![]() |
A helyszín szerepel az UNESCO világörökségi javaslati listáján |
Nagy-Pietrosz | |
![]() | |
Magasság | 2303 m |
Hely | ![]() |
Hegység | Radnai-havasok, Keleti-Kárpátok |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Nagy-Pietrosz témájú médiaállományokat. |
A Nagy-Pietrosz-csúcs (románul Vârful Pietrosul Rodnei) 2303 m tengerszint feletti magasságával a Radnai-havasok és a Keleti-Kárpátok legmagasabb hegycsúcsa, 1940–1945 között „Horthy-csúcs” néven az akkori Magyarország legmagasabb pontja volt.
A Radnai-havasok főgerince kelet–nyugat irányban több mint 40 km-en húzódik, ebből északra rövid, meredek, délre hosszú, lankás mellékgerincek ágaznak le. Az egyik északi mellékgerincen található a Nagy-Pietrosz.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d7/Nagy_pietrosz.jpg/250px-Nagy_pietrosz.jpg)
A hegység élővilágának kutatása során már 1932-ben sikerült védetté nyilvánítani a hegycsúcs körüli 183 hektárnyi területet. A védett terület növelésével ma 3300 hektáros alpin, szubalpin és az ezek alatt elterülő hatalmas fenyves terület biztosítja a fajok védelmét. 1979-ben az UNESCO Ember és bioszféra programjában , Párizsban a Nagy-Pietroszt beiktatták a nemzetközi bioszféra-rezervátumok hálózatába. A védett terület határa a 740 méteres tengerszint feletti magasság, mely egyben az erdő alsó határa is. Az erdő domináns fafaja a lucfenyő (Picea abies), de elszórtan hegyi juhar (Acer pseudoplatanus), bükk (Fagus sylvatica), nyír (Betula pendula), madárberkenye (Sorbus aucuparia) is látható. Az erdő 1600-1620 méterig hatol fel, utána elérjük a törpefenyős (Pinus montana) övezetet, melyben elszórtan törpe boróka (Juniperus sibirica) és jégkorszaki reliktumként havasi cirbolyafenyők (Pinus cembra) tenyésznek.
További információk
[szerkesztés]- Nagy-Pietrosz oldal a Radnai-havasok magyar nyelvű honlapján
- Pietrosul Rodnei (sommet de montagne) (francia nyelven). UNESCO. (Hozzáférés: 2009. március 3.)