Ladinok
Ladinok | |
![]() | |
![]() | |
Nyelvek | |
ladin |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/30/Ladin.png/220px-Ladin.png)
A ladinok egy népcsoport[1][2] Olaszország északi részén. Főleg a következő helyeken vannak letelepedve: Badia és Gardena völgyében (Dél-Tirol), Fassa-völgy (Trento megye), valamint Livinallongo (ladinul Fodóm, németül Buchenstein) és az Ampezzói-völgyben (Cortina d’Ampezzo környéke, Belluno megye, Veneto régió).
A ladin nyelv egy rétoromán dialektus, rokon nyelv a svájci romans és friuli nyelvekkel.[3] Tirol részeként, hasonló a kultúrájuk, történelmük, szokásaik, környezetük és építészetük.
A ladinok a XIX. században alakították ki saját etnikai identitásukat.[2]
Micurà de Rü volt aki először megpróbálta kialakítani a ladin nyelv írásos formáját. Manapság a ladin kultúrát a kormány által támogatott a Istitut Ladin Micurà de Rü népszerűsíti a dél-tiroli San Martino in Badia községben, ahol egy ladin múzeum is működik. A Trentinóban és Bellunóban a ladinoknak saját kulturális intézményeik vannak, Majon de Fascegn Vigo di Fassa-ban, Cesa de Jan Colle Santa Lucia-ban és Istituto Ladin de la Dolomites Borca di Cadore-ban.
A ladinok, a lakosság 4,53%-át teszik ki Dél-Tirolban.[4] Sok déltiroli rege a ladin területekről származik, a ladinok nemzeti eposzát (Fanes királysága) is beleértve. Egy másik ladin mitológiai alak, Anguana a démon.
Ladin közösségek
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c4/Ladinia_towns.gif/220px-Ladinia_towns.gif)
Ladin név Olasz név Német név Tartomány Terület (km²) Lakosság Anpezo Cortina d’Ampezzo Hayden Belluno 255 6,150 Urtijëi Ortisei St. Ulrich in Gröden Dél-Tirol 24 4,569 Badia Badia Abtei Dél-Tirol 82 3,237 Marebbe Marebbe Enneberg Dél-Tirol 161 2,684 Moéna Moena Moena Trentino 82 2,628 Sëlva Selva di Val Gardena Wolkenstein in Gröden Dél-Tirol 53 2,589 Poza Pozza di Fassa Potzach im Fassatal Trentino 73 1,983 Cianacei Canazei Kanzenei Trentino 67 1,844 Santa Cristina Gherdëina Santa Cristina Valgardena St. Christina in Gröden Dél-Tirol 31 1,840 San Martin de Tor San Martino in Badia St. Martin in Thurn Dél-Tirol 76 1,727 Fodom Livinallongo del Col di Lana Buchenstein Belluno 99 1,436 Corvara Corvara Kurfar Dél-Tirol 42 1,266 La Val La Valle Wengen Dél-Tirol 39 1,251 Vich Vigo di Fassa Vig im Fassatal Trentino 26 1,142 Ciampedèl Campitello di Fassa Kampidel im Fassatal Trentino 25 732 Sorèga Soraga Überwasser Trentino 19 677 Mazin Mazzin Mazzin Trentino 23 440 Col Colle Santa Lucia Verseil Belluno 15 418
Galéria
[szerkesztés]-
Ladin farmok La Val-ban
-
Thurn kastély
San Martin de Tor-ban -
Tavella és Lunz
La Val-ban -
Szántás La Val-ban.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Jan Markusse: The South Tyrolese Inter-Ethnic Package Deal. An Example for Other Multi-Ethnic Regions?, in: Yearbook of European Studies 6. Borders and Territories. Rodopi, Amsterdam/Atlanta 1993, ISBN 90-5183-506-X, p. 193-220. E. g. For the small ethnic group of Ladins the package offers advantages and disadvantages.
- ↑ a b Christoph Perathoner: Die Dolomitenladiner 1848-1918: ethnisches Bewusstsein und politische Partizipation. Folio, Bozen/Wien 1998, ISBN 978-3852560809
- ↑ [1][halott link] „die drei rätoromanischen Teilgruppen (Bündnerromanisch, Dolomitenladinisch, Friaulisch) … treten als eine vom Oberitalienischen gänzlich differenzierte Sprachfamilie auf” (the 3 reto-romance language-groups Rumanc, Dolomite Ladin and Friulan are a separate language-family from northern-Italian), 2003 by Prof. Dr. Roland Bauer, University of Salzburg
- ↑ South Tyrol in Figures (PDF). Declaration of language group affiliation - Population Census 2011. (Hozzáférés: 2012. október 7.)
További információk
[szerkesztés]- Istitut Cultural Ladin Micurà de Rü (Dél-Tirolban), honlap
- Istitut Cultural Ladin Majon di Fascegn (Trento autonóm megye), honlap
- Istitut Cultural Ladin Cesa de Jan (Belluno megyében), honlap
Fordítás
[szerkesztés]- Ez a szócikk részben vagy egészben a Ladin people című angol Wikipédia-szócikk fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.