Koldinghus
Koldinghus | |
Település | Kolding község |
Hasznosítása | |
Felhasználási terület | |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
Koldinghus weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Koldinghus témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Koldinghus királyi vár, várkastély Dániában, Jylland félsziget keleti részén, Kolding városában. A 13. század közepén épült védelmi célokra. A századok során többször alaposan átépítették. Sokáig volt királyi székhely, tartózkodási hely is. Katonai jelentőségének elvesztése után királyi kastély maradt. 1808-ban leégett, romjait csak a 20. század végén alakították át múzeumi célokra.
Története
[szerkesztés]A várat az 1200-as évek közepén kezdték építeni V. Erik dán király rendeletére az ország déli határához közel fekvő Kolding városában. Az első erődítmény 1268-ban készült el. Neve eleinte Arensborg vagy Ørneborg volt, később Middelborg, csak 1451-től kapta a Koldinghus nevet.[1]
A király meggyilkolása után fia, Erik Menved folytatta az építkezést. 1312-ben a parasztfelkelés leverése után sok parasztot arra kötelezett, hogy költözzön Kolding településére, ezzel is erősítve a vár védelmi képességeit. 1320-ban a nemesség arra kényszerítette II. Kristóf dán királyt, hogy a Jylland belsejében lévő királyi várait bontsa le, de ez a vár megmaradhatott, mert annak katonai ereje a déli határ védelmét szolgálta.
1550 körül feltöltötték az addigi várárkot. III. Keresztély dán király és II. Frigyes idején nagy bővítéseket és felújításokat végeztek. III. Keresztély a reformáció után itt építtette az első protestáns uralkodó kápolnát Dániában. Ez a kápolna 1581-ben tűz martaléka lett, helyette később az új öregtoronyban alakítottak ki templomot. III. Keresztély a várban hunyt el 1559 újévekor, ezután özvegye kapta meg azt lakóhelyül. Halála után, 1571-ben a vár újra királyi tulajdonba került. A vár mai, reneszánsz stílusú alakját IV. Keresztély korában, 1604-re nyerte el. Ő gyermekkorát a várban töltötte és koronázásakor már nagy tervei voltak a vár fejlesztésére. IV. Keresztély építtette a jellegzetes öregtornyot, amit a Hősök tornyának (Kæmpetårnet) neveztek Hannibal, Scipio, Herkules és Hektór ott elhelyezett szobrai nyomán. A szobrok közül csak Herkulesé maradt fenn, illetve Scipio szobrának néhány darabja.[2] Ekkor kezdődött a vár aranykora, ami 1616-ban érte a csúcspontra a decemberi nemesi gyűléssel, ami a kor legnagyobb politikai eseménye volt. A harmincéves háború idején azonban a király serege nagy vereségeket szenvedett Észak-Németországban, és menekülése során Koldinghust is fel kellett adni az ellenségnek. 1652-ig kellett várni, amíg egy új király, III. Frigyes újra használatba vehette a kastélyt.
Az 1711-12-es koppenhágai pusztító pestisjárvány idején, aminek a főváros lakosságának egyharmada vált áldozatává, IV. Frigyes dán király és udvara Koldinghusban tartózkodott. Ő később barokk stílusban építtette át a hadi jelentőségét már elvesztett várat: megszüntették a lovagtermet, emeleteket távolítottak el a belső térből, a falakon ablakokat nyitottak. A vár körüli külső erődítményeket lebontották. Katonai szerepét a közeli Fredericia vette át, ahol a 17. század derekán a kor követelményeinek megfelelő erődrendszer épült.
1711-ben a király álarcosbálat rendezett Anna Sophie Reventlow számára a várban, akit később, 1721-ben, a Lujza dán királyné temetése utáni napon feleségül vett.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/74/Koldinghus_1896.png/120px-Koldinghus_1896.png)
Tűzvész
[szerkesztés]A napóleoni háborúk idején Dánia Franciaország és Spanyolország szövetségese volt, főleg a Koppenhága és a dán flotta elleni angol támadások miatt, de abban a reményben is, hogy szövetségesei segítenek majd visszaszerezni a 150 évvel korábban Svédország javára elvesztett Skåne tartományt. A szövetséges spanyol csapatok egy részét Koldinghusban szállásolták le. A spanyolok a számukra szokatlan klímában rendkívül erősen fűtöttek, ennek következtében 1808. március 29-30-án a vár leégett. A restaurálás olyan drága lett volna, hogy arról lemondtak. A leomlott részek anyagát a környékbeli lakosok építkezéseikhez használták fel.
Újjáépítés
[szerkesztés]A 19. és a 20. században sokat foglalkoztatta a dán közvéleményt, az építészeket a vár újjáépítésének gondolata. Már 1890-ben múzeumot alapítottak a romok, a helyi emlékek megőrzésére. A restaurálási munkálatok azonban csak az 1930-as években kezdődtek meg, aztán a második világháború alatt ezek is leálltak. Az újjáépítés végül az 1990-es években fejeződött be, rendkívül modern formában, ami miatt 1993-ban a munka megkapta az Europa Nostra díjat. A várban múzeumot, kiállító- és rendezvénytermeket alakítottak ki.
Múzeum és kiállítások
[szerkesztés]A vár múzeuma az épület története fő eseményeinek bemutatása mellett rendszeresen helyet ad nagyszabású időszaki kiállításoknak is. A látogatókat korhű jelmezekbe öltözött animátorok szórakoztatják. 2018-ban a vár fennállása 750. évfordulójának megünneplése keretében bemutatták a Magtens smykker (A hatalom ékszerei) című kiállítást, ami a dán királyi és főúri ékszereket mutatta be a nagyközönségnek. Emellett a hatalom témája által inspirált, modern formatervezésű ékszereket is kiállítottak.
-
A főbejárat 2018-ban
-
A kastély kápolnája újraértelmezett formában
-
Scipio szobra a múzeum kiállításán
-
A rendezvények céljára kialakított várudvar a toronyból
-
A vár modern belső tereinek részlete
A 2018-as jubileumi ékszerkiállítás anyagából
[szerkesztés]-
Királynői ékszerek
-
Dorottya dán királynő által adományozott esküvői ékszer 1557-ből
-
A legmagasabb dán kitüntetés, az Elefántrend jelvényei
-
Katolikus pásztorbot a középkorból
-
Modern ékszerek a hatalom témájában – boxer és diadém
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Koldinghus historie, Kolding.dk. [2014. december 20-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2018. augusztus 5.)
- ↑ Tønnes Bekker-Nielsen, Faldne kæmper, Sfinx vol. 30 nr. 1, 2007, s. 32.
Fordítás
[szerkesztés]- Ez a szócikk részben vagy egészben a Koldinghus című dán Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
Források
[szerkesztés]- A múzeum tájékoztató táblái, feliratai (lefényképezve)