Ditema szótagírás
Ditema szótagírás | |
![]() | |
„Ditema Tsa Dinoko” az írásrendszer neve szotó nyelven | |
Típus | szótagírás |
Nyelvek | szotó, cvána, lozi, zulu, xhosza, szvázi |
Időszak | 2010 – |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Ditema szótagírás témájú médiaállományokat. |
A ditema – más néven: Ditema tsa Dinoko, Ditema tsa Sesotho, ld. alább – egy a 2010-es években kifejlesztett szótagírás (fonológiai jellemzőket kódoló írás), amelyet a déli bantu nyelvek – szotó, cvána, lozi, zulu, xhosza, szvázi – leírására fejlesztettek ki. A hagyományos litema művészeti stílus ihlette.[1]
Ezt az írást szotó nyelven Ditema tsa Dinoko (jelentése: ditema szótagírás) avagy Ditema tsa Sesotho (szotó írás), isiZulu nyelven Isibheqe Sohlamvu néven ismerik.
Az írásmódot 2014 és 2016 között fejlesztette ki egy dél-afrikai nyelvészekből és szoftverprogramozókból álló csoport azzal a céllal, hogy egy olyan írásrendszert hozzanak létre, amellyel leírhatóak a déli bantu nyelvek sajátosságai, mint például a csettintőhangok.[2] Jelentős hatással voltak rá az 1840-es évektől kezdődően a kanadai bennszülött nyelvekhez kifejlesztett szótagírások, például a magánhangzó-jelölésekre alkalmazott háromszögszimbólumok rendszere az a-e jelcsere mellett szinte azonos.
Az írás a fentebb leírt nyelvek teljes hangkészletét képes ábrázolni. Ez magában foglalja a latin ábécében nem szabványosított nyelveket is, mint például a tekela nyelveket, amelyek a szvázi kivételével nem hivatalos nyelvek. Ezeknek a nyelveknek az ortográfiai támogatásáról tanúskodik például az ingungwana írásjel, amely a magánhangzó nazalitását (orrhang) jelzi − ami a tekela nyelvek sajátossága.
Leírás
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/87/Onkamisa_%28Emlonyeni%29.jpg/220px-Onkamisa_%28Emlonyeni%29.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9c/Onkamisa_%28AmaBheqe%29.jpg/220px-Onkamisa_%28AmaBheqe%29.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0b/Ingungwana_%28Vowel_Naslity%29.jpg/220px-Ingungwana_%28Vowel_Naslity%29.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/6/6f/P%CA%B0%C3%A3%CB%90si.jpg)
Az írás szótagírásként működik, mivel minden egyes szabadon álló szimbólum egy szótagot jelöl, a mássalhangzók és magánhangzók jelei pedig szótagblokkokban (amabheqe) vannak kombinálva, hasonlóan a koreai hangul íráshoz. Ha az ábrázolt szótag nem orrhangzó, akkor ezek a szimbólumok egy háromszög vagy ékzár alakú jelből állnak, amely a szótag magját jelképezi, a hozzácsatolt ongwaqa vagyis mássalhangzó jelek pedig a szótag kezdetét vagy kiejtésének módját jelzik. Az orrhangzókat körök formájában ábrázolják, amelyek az egész szótagblokkot (ibheqe) kitöltik.
Magánhangzók
[szerkesztés]A magánhangzók (onkamisa) képezik minden egyes szótagblokk alapját, az egyes szótagok magját, a mássalhangzók pedig ezeken belül és körül helyezkednek el.
A szótagjelek iránya a magánhangzó minőségét jelzi mind a hét magánhangzófonéma esetében:
- Intombi, a felfelé mutató háromszög: /i/
- Isoka, a lefelé néző háromszög: /a/
- Umkhonto, a felfelé mutató ékzár: /u/
- A balra néző háromszög: /ɛ/
- A jobbra néző háromszög: /ɔ/
- A balra néző ékzár: /e/
- A jobbra néző ékzár: /o/
Van egy nyolcadik "magánhangzó", amelyet a lefelé néző ékzár képvisel, ez egy üres magánhangzó, és többnyire idegen szavaknál használják önálló mássalhangzó jelölésére, gyakran szótagvégződésként, amelyek a CV fonológiával rendelkező déli bantu nyelvekben nem fordulnak elő.
A háromszög vagy ékzár csúcsa a magánhangzó magasságának vagy élességének felel meg, a magas magánhangzók /i/ és /u/ felfelé, a mély magánhangzó /a/ pedig lefelé mutat. Hasonlóképpen az elülső magánhangzók /ɛ/ és /e/ balra, a hátsó magánhangzók /ɔ/ és /o/ pedig jobbra mutatnak.
Az ingungwana jelzi az orrhangzós magánhangzókat. Ez egy vastag pont a háromszögön kívül, mint az alább látható phãsi szó esetében - jelentése: lent, le, alatta[3]:
Mássalhangzók
[szerkesztés]A mássalhangzók (ongwaqa) egy vagy több írásjelből állnak, amelyek közül legalább egy jelöli az kiejtés módját, legyen az hangzó, prenazalizált, imploszív, ejekciós, modális vagy ezek kombinációja.
A mássalhangzójelek helyzete nagyrészt megfelel a kiejtés helyének:
- az ajakhangok (labiális hang) és az orrhangok jelei a háromszög csúcsán kívül helyezkednek el.
- a fogmederhangok (alveoláris hang) a háromszög közepén, oldalról oldalra haladva helyezkednek el.
- a szájüreg hátsó részében képzett hangok (veláris hang) és az elülső részében képzett hangok (palatális hang) a háromszög alján vannak.
- az oldalt kiejtett hangok (laterális hang) a háromszög egyik oldalán kívül helyezkednek el.
- a foghangok (dentális hang) a háromszöget oldalról átszelő két vonalon, egymással párhuzamosan helyezkednek el.
A jelek alakja megfelel a kiejtés módjának:
- Az ívelt vonalak a réshangokat (frikatíva) jelzik (a magyarban például az f, j, s, sz, v, z, zs).[4]
- Az egyenes vonalú megfelelőik ugyanabban a helyzetben zárhangokat (plozívák) jelölnek (a magyarban: p b, m, t, d, n, ty, gy, ny, k, g).[5]
- A közelítőhangzókat és a trillákat két, egymással párhuzamos vagy derékszögben álló vonallal ábrázoljuk, a csapolás vagy csapkodás az utóbbi elrendezés, az egyik vonal a másik vonalat a középpontjában felezi, anélkül, hogy keresztezné azt.
- a nyelv visszagörbítésével kiejtett (retroflex) mássalhangzókat[6] és a "„fogmeder mögötti" (posztalveoláris) hangokat – a magyar nyelvben a s, zs, cs és dzs - hurokként ábrázoljuk.
- Az orrhangzókat a háromszög csúcsán körökként ábrázoljuk. A körökön belüli vonalak megkülönböztetik őket egymástól.
- a csettintőhangokat homokóra alakban jelölik.
- A szótagi oldalhangokat és zenei hangokat kettőzéssel ábrázoljuk.
A szótagokat elválasztó orrhangok (amaqanda) egyedülállóak abban, hogy körökként foglalják el a teljes szótagblokkot. Ezeket egymástól a bennük lévő vonalakkal különböztetik meg, amelyek a fentiekkel megegyező elvek szerint működnek.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/54/Ongwaqa.png/220px-Ongwaqa.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e3/Xilo_Vhathu_Ho_tl%C3%AAtse.jpg/220px-Xilo_Vhathu_Ho_tl%C3%AAtse.jpg)
Kiejtés
[szerkesztés]A kiejtés módjának három jele van:
- A zöngés mássalhangzók esetében a háromszögben lévő tömör pont glotallizált (kidobott) mássalhangzót vagy modális kattanó mássalhangzót jelez.
- A hangalakos mássalhangzók esetében a háromszögben lévő tömör pont egy imploszív mássalhangzót vagy - olyan nyelvek esetében, ahol nincsenek imploszív mássalhangzók - egy modális mássalhangzót jelöl.
- A pont hiánya a hangalakos mássalhangzók esetében lélegző hangot, a hangnélküli mássalhangzók esetében pedig aspirációt (belégzés; hehezet)[7] jelez.
- A háromszög csúcsától az alapjáig (vagy az ékzár végével egy vonalban lévő vonalig) futó upimbo, vagyis a hangképzési vonal jelzi a mássalhangzó hangképzését.
- Ha a hangképzési vonal az egyetlen ungwaqa a szótagjelben, akkor ez hangzó glottális réshangot /ɦ/ jelez (a glottális hangok képzésekor a hangszalagok közötti rés a kiejtés helye).
- Azokban a nyelvekben, amelyek megkülönböztetik a lélegzettől, és orrhangoktól függő (modális[8]) / vagy zenei hangokat, a voicing-vonal lélegző hangot jelez, ha ezekkel a mássalhangzójelekkel együtt fordul elő.
- A prenazalizált mássalhangzókat az ingungu nevű háromszög csúcsán egy nyitott kör jelöli. Ezek más mássalhangzójelekkel együtt fordulnak elő, és megkülönböztethetők a bilabiális orrhangzó (két ajakkal képzett hangok[9]) /m/-től, amely önállóan fordul elő. Az ingungu mellé nem kell további vonalakat tenni, amikor más ongwaqákkal együtt fordul elő.
- A csettintőhangok esetében az ingungu egy orrhangzós kattogó mássalhangzót jelöl, a prenazalizált zárhangok esetén (ezek képzésekor a levegő kezdetben az orrüregen át távozik[10], pl. <nkq>) egy tömör pontot kell hozzáadni, ebben az esetben az ingungu ezt jelöli.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ https://omniglot.com/writing/ditema.htm
- ↑ Miriam Makeba
- ↑ https://www.wordsense.eu/phantsi/
- ↑ Réshang
- ↑ Magyar hangtan
- ↑ https://gobertpartners.com/what-does-retroflex-mean-in-phonetics
- ↑ https://hu.wiktionary.org/wiki/aspir%C3%A1ci%C3%B3
- ↑ https://idegen-szavak.hu/mod%C3%A1lis
- ↑ Artikulációs fonetika
- ↑ https://m.nyest.hu/hirek/mali-nyelvei
Források
[szerkesztés]- Ditema omniglot
- How to pronounce the X Click in Xhosa
- https://www.youtube.com/watch?v=ZcRykTbiva4
- https://www.wordsense.eu/phantsi/
- https://www.youtube.com/watch?v=QxTsTSJbt-8
Fordítás
[szerkesztés]- Ez a szócikk részben vagy egészben a Ditema tsa Dinoko című angol Wikipédia-szócikk fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.