Dioptria
A dioptria a lencséket és a görbült felszínű tükröket jellemző fizikai mennyiség. Értéke egyenlő az adott lencse illetve tükör méterben mért fókusztávolságának reciprokával. A m−1 dimenziójú mennyiség jele: D, vagy DPT.
Tehát , ahol a lencse illetve a tükör fókusztávolsága.
Az Európai Unió szabványai szerint a dioptria nem csak egyszerű lencsék és tükrök, hanem összetett optikai rendszerek törőerejének mérésére is használható. Ilyen rendszer lehet több optikai elemből álló tükör- illetve lencserendszer vagy a szem is.
Az elnevezés Johannes Kepler 1611-ben megjelent Dioptrice című könyvében fordul elő először, amiben a lencsékkel történő leképezést tárgyalta. A lencsék törőképességének jellemzésére a dioptria bevezetését később Ferdinand Monoyer francia orvos javasolta 1872-ben.[1][2]
Lencsék, lencserendszerek
[szerkesztés]A fókusztávolság definíciójából eredően a gyűjtőlencsék (és a homorú tükrök) törőereje pozitív, a szórólencséké (és a domború tükröké) negatív.
A vékony lencsékre érvényes geometriai modellen alapuló közelítést alkalmazva megmutatható, hogy az és görbületi sugarú, és törésmutatójú lencse dioptriája illetve fókusztávolsága a következő: .
Ha a lencse egyik oldala sík, akkor annak görbületi sugara végtelen, így a rá vonatkozó tag eltűnik az összegből. A konvex felületet pozitív, a konkáv felületet negatív előjelű görbületi sugárral kell számolni. Azok a lencsék tekinthetők vékonynak, amiknek vastagsága a két felszín görbületi sugarához képest kicsi.
Az egymás mellé (illetve egymástól kis távolságra) elhelyezett lencsék törőereje összeadódik. A két elemből álló rendszer eredő törőképessége például:
.
Emberi szem
[szerkesztés]A jól látó szem törőereje távolra tekintéskor mintegy 60 dpt (gyújtótávolság 16 ⅔ mm). A törőerő két harmada a szaruhártya, harmada a szemlencse törőerejéből adódik. A szemnek vannak negatív törőerejű részei is.[3] A szem törőereje közelre nézéskor megnő. Ezt a változást alkalmazkodásnak, akkommodációnak nevezzük. Az alkalmazkodás az életkor növekedésével csökken. Gyerekeknél 15-20, 25 évesen 10, 50 éven túl 1 dioptria az alkalmazkodási tartomány.
A távollátás gyűjtőlencsével, a rövidlátás szórólencsével korrigálható. Minél nagyobb a lencse törőereje, annál nagyobb látáshibát tud javítani. A lencsék törőerejét a szemész negyed dioptria pontossággal tudja megállapítani.
Ökölszabály az olvasószemüveg erősségének becslésére:
A kényelmes olvasótávolság reciproka mínusz a legközelebbi, még élesen látott pont távolságának reciproka.
Például: kényelmes olvasótávolság 1/3 m = 3,0 dpt; minimális látótávolság: 1/2 m = 2,0 dpt; tehát az olvasószemüveg erőssége 3,0 dpt - 2,0 dpt = 1,0 dpt (gyűjtőlencse).
Források
[szerkesztés]- ↑ Monoyer F., Annales d'Oculistiques (Paris) 68:101 (1872)
- ↑ Colenbrander, August: Measuring Vision and Vision Loss (PDF). Smith-Kettlewell Institute. (Hozzáférés: 2009. július 10.)
- ↑ Najjar, Dany: Clinical optics and refraction. Eyeweb. [2012. május 29-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2008. március 25.)
Fordítás
[szerkesztés]- Ez a szócikk részben vagy egészben a Dioptre című angol Wikipédia-szócikk fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
- Ez a szócikk részben vagy egészben a Dioptrie című német Wikipédia-szócikk fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.