Dimetrodon
Dimetrodon | ||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Evolúciós időszak: Kora perm | ||||||||||||
![]() | ||||||||||||
Rendszertani besorolás | ||||||||||||
| ||||||||||||
Fajok | ||||||||||||
| ||||||||||||
Hivatkozások | ||||||||||||
![]() A Wikifajok tartalmaz Dimetrodon témájú rendszertani információt. ![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Dimetrodon témájú médiaállományokat és Dimetrodon témájú kategóriát. |
A Dimetrodon (görög „két sor fogú”) ragadozó pelycosaurus nem volt a perm földtörténeti időszakban, amely mintegy 280 millió évvel ezelőtt (mya) jelent meg, és mintegy 265 mya tűnt el.
A hátán feszülő, rajzokon látványosan ható nagy bőrvitorla ismert ősállattá teszi, és emiatt gyakran említik a dinoszauruszok között, pedig nem volt dinoszaurusz (a pelycosaurusok jóval korábbi fejlődési fázist képviselnek). Gyakran megjelenik az ősállatokat szerepeltető filmekben. Az emlősökkel közelibb rokonságban áll, mint a valódi hüllőkkel (Sauropsida), a dinoszauruszokkal, a gyíkokkal vagy a madarakkal.
Fosszíliáit Észak-Amerikában és Európában találták meg.
Leírása
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/51/Dimetrodon_grandis_3D_Model_Reconstruction.png/220px-Dimetrodon_grandis_3D_Model_Reconstruction.png)
Korában a Dimetrodon csúcsragadozó volt, az egyik legnagyobb testű szárazföldi állat. Hossza elérhette a 4,6 métert.[1] Nevét azért kapta, mert koponyájában két párhuzamos, más-más funkciót ellátó fogsor helyezkedett el, a hüllőktől eltérően. Négy lábon járt, valószínűleg hasonlóan, mint a mai gyíkok, és hosszú farka volt.
A hátvitorla
[szerkesztés]Különlegessége a hátán a meghosszabbodott csigolyákból és bőrből kifejlődött vitorla (ilyen hátvitorlájuk más pelycosaurus csoportoknak is volt, mint például az Edaphosaurus). Valószínűleg az állat hőmérsékletszabályozásában lehetett szerepe, ami segített, hogy zsákmányállatainál könnyebben alkalmazkodjon a magasabb és az alacsonyabb hőmérsékletekhez, és ezáltal meghosszabbodjon a vadászatra fordítható idő is. Lehet, hogy a hátvitorla az udvarlásban és a vetélytársak elriasztásában is szerepet játszott. Bramwell és Fergett 1973-ban úgy számította egy tanulmányban, hogy egy 200 kilogrammos Dimetrodon számára a hátvitorla nélkül 205 percig tartott volna, hogy testhőmérséklete 26 °C-ról 32 °C-ra melegedjék fel, a vitorlával viszont 80 percbe.[2]
Képek
[szerkesztés]Dimetrodon fajok rekonstruált képe:
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Berman, D.S. (2001). „A new species of Dimetrodon (Synapsida: Sphenacodontidae) from the Lower Permian of Germany records first occurrence of genus outside of North America”. Canadian Journal of Earth Sciences 38 (5), 803–812. o. DOI:10.1139/cjes-38-5-803.
- ↑ Bramwell, C. D., Fellgett, P.P. (1973). „Thermal regulation in sail lizards”. Nature 242, 203-205. o. (Hozzáférés: 2007. március 29.)