Dóval
Dóval (Donovaly) | |||
![]() | |||
Dóval központja | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Kerület | Besztercebányai | ||
Járás | Besztercebányai | ||
Rang | község | ||
Első írásos említés | 1702 | ||
Polgármester | Miroslav Daňo | ||
Irányítószám | 976 39 | ||
Körzethívószám | 048 | ||
Forgalmi rendszám | BB | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 249 fő (2021. jan. 1.)[1] | ||
Népsűrűség | 8,73 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 972 m | ||
Terület | 28,53 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Dóval weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Dóval témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség | |||
Adatok forrása: Szlovák Statisztikai Hivatal, http://obce.info |
Dóval (szlovákul: Donovaly) község Szlovákiában, a Besztercebányai kerületben, a Besztercebányai járásban. Az Alacsony-Tátra és a Nagy-Fátra közötti hágón fekszik. Népszerű téli és nyári sportközpont.
Fekvése
[szerkesztés]Besztercebányától 26 km-re északkeletre, Rózsahegytől (Ružomberok) 26 km-re délre, az Alacsony-Tátra és a Nagy-Fátra közötti hágón fekszik, 960 méter magasan. A település képét meghatározza a Zólyom-csúcs (Zvolen), ami 1403 méter magasan, északi irányban tornyosul a falu fölé.
Története
[szerkesztés]A falu egy 17. századi szénégető telep helyén, a 18. század elején, a besztercebányai bányaigazgatóság területén alakult ki. Csakhamar a környező szénégető települések központja lett. Oklevél először 1710-ben említi. Lakosai fakitermeléssel és kohászattal foglalkoztak.
A 18. század végén Vályi András így ír róla: „DONOVAL. Tót falu Zólyom Vármegyében, földes Ura a’ Bányászi Királyi Kamara, lakosai katolikusok, fekszik Motitskóhoz nem meszsze, ’s ennek filiája, határja meglehetős termésű.”[2]
Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a faluról: „Donoval, Zólyom m. tót falu, Liptó vármegye szélén: 149 kath. lak. Kath. paroch. templom, sovány föld; nagy erdő. F. u. a kamara. Ut. p. Besztercze.”[3]
A trianoni diktátumig területe Zólyom vármegye Besztercebányai járásához tartozott.
A második világháború alatt partizánok központja volt, akik innen indultak kelet felé az Alacsony-Tátra gerincén. A 2000-es évek elején a síközpontban jelentős fejlesztések történtek: mindkét oldalon új síliftek létesültek, bővült a szolgáltatások köre, új szállodák és apartmanházak épültek.[4]
Népesség
[szerkesztés]1910-ben 996, túlnyomórészt szlovák lakosa volt.
2001-ben 162 lakosából 150 szlovák volt.
2011-ben 229 lakosából 158 szlovák.
Közlekedés
[szerkesztés]A településen áthalad a fontos 59-es számú főút, amely összeköti Dél-Szlovákiát (és Magyarországot) az északi országrésszel és Lengyelországgal. Az út mind Besztercebánya, mind Rózsahegy felől igen kemény hegyi hágóút, dél felől 7 km-en át 12%-os emelkedővel visz fel a tetőpontra. Télen különösen sok az elakadás, keresztbefordulás, ezért gyakran csak téli gumi és hólánc használatával lehet megközelíteni.
Turizmus
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/76/D%C3%B3vali_t%C3%A1jk%C3%A9p_%C3%A9jjel.jpg/300px-D%C3%B3vali_t%C3%A1jk%C3%A9p_%C3%A9jjel.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/23/T%C3%A9li_t%C3%A1jk%C3%A9p%2C_D%C3%B3val.jpg/300px-T%C3%A9li_t%C3%A1jk%C3%A9p%2C_D%C3%B3val.jpg)
A település a téli és nyári sportok, valamint a turisztika központja. A legnagyobb szlovákiai síközpontok egyike: 17 sílesiklópályával rendelkezik összesen kb. 11 km hosszan, melyekre 16 sífelvonó (ebből az egyik ülőszékes, egy másik hibrid rendszerű, azaz kabinos-ülőszékes) visz fel. A kezelt sífutópályák teljes hossza több mint 30 km.[4]
Nevezetessége
[szerkesztés]- Páduai Szent Antal tiszteletére szentelt római katolikus temploma 1825-ben épült klasszicista stílusban.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ The 2021 Population and Housing Census. Szlovák Statisztikai Hivatal
- ↑ Vályi András: Magyar Országnak leírása I–III. Buda: Királyi Universitás. 1796–1799.
- ↑ Fényes Elek: Magyarország geographiai szótára, mellyben minden város, falu és puszta, betürendben körülményesen leiratik. Pest: Fényes Elek. 1851.
- ↑ a b Donovaly (magyar nyelven). Síelők.hu, 2017. (Hozzáférés: 2017. január 28.)
További információk
[szerkesztés]- Községinfó
- Képes ismertető magyarul
- Park Snow (szlovák, angol, magyar, lengyel, német)
- Patty Ski Donovaly (szlovák, magyar, angol, lengyel, román)
- Donovaly (magyar)
- Dóval a térképen
- E-obce