Csokonai Kulturális Központ
A Csokonai Kulturális Központ Budapest XV. kerületének kulturális, közművelődési és sportéletét összefogó intézményi központja. A XV. Eötvös utca 64-66. szám alatt található épületben egyszerre művelődési ház és közművelődési adminisztratív központ is található.
Csokonai Kulturális Központ | |
Csoki | |
Becenév: "Csoki" Korábbi nevek: Csokonai Művelődési Ház, Csokonai Kulturális és Sportközpont, Rákospalotai Ipartestület székháza | |
Település | Budapest XV. kerülete |
Cím | 1153 Budapest XV., Eötvös u. 64-66. |
Építési adatok | |
Építés éve | 1912 |
Tervező | Nagy János |
Hasznosítása | |
Felhasználási terület | művelődési ház |
Egyéb jellemzők | |
Emeletek száma | 1 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Csokonai Kulturális Központ témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Története
[szerkesztés]Az épület eredetileg a Rákospalotai Általános Ipartestület székházaként épült 1912-ben Nagy János tervei alapján.[1] Az ipartestület székháza már kezdettől helyszíne volt Rákospalota kulturális életének, később felépült színházterme lényegében az egyetlen nagy befogadóképességű terem volt a község, majd a város területén. 1946 és 1949 között több lépcsőben megszüntették az ország ipartestületeit, vagyonukat, ingatlanjaikat állami tulajdonba vették[2] - erre a sorsra jutott a rákospalotai ipartestületi székház is 1948-ban.
1950, vagyis Nagy-Budapest létrejöttét követően Pestújhelyből és Rákospalotából kialakított XV. kerület közművelődési központjaként a pestújhelyi ipartestület székházát jelölték ki (kezdetben József Attila Kultúrotthon, majd 1965-től Zalka Máté Művelődési Ház néven), ám már az első pillanattól kezdve volt igény rákospalotai művelődési otthon kialakítására is. Az Eötvös utcai épület kezdetben a hadkiegészítő parancsnokság kerületi székháza volt, majd társbérletben működött benne művelődési ház, mígnem a teljes épületet birtokba nem vehették.
A Csokonai létrejöttének pontos dátumát azért nem ismerjük, mert az 1956-os forradalomban az erre vonatkozó iratok elvesztek, az 1958-ban kért pótlásukkor pedig minden irat 1958-as dátummal lett kiállítva, holott a művelődési ház akkor már évek óta működött. Az alapítás legvalószínűbb éve 1954, a névadásé pedig 1955, Csokonai Vitéz Mihály halálának 150. évfordulója.[3]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/78/Budapest%2C_Csokonai_Kultur%C3%A1lis_K%C3%B6zpont%2C_Csokonai_Mikroklub%2C_2019.11.15%2C_1.jpg/300px-Budapest%2C_Csokonai_Kultur%C3%A1lis_K%C3%B6zpont%2C_Csokonai_Mikroklub%2C_2019.11.15%2C_1.jpg)
A Csokonaiban 1968-ban saját nyomdát alakítottak ki, ami a mai napig működik, így a művelődési ház és az intézményhálózat számos kiadványa (brosúrák, könyvek) helyben készülnek.[3] 1982-ben[4] kezdett kialakulni az a számítógépes klub, ami - még a PC-k megjelenése előtt, kezdetben a Commodore 64 és a Sinclair Spectrum gépekkel barátkozóknak nyújtott találkozási helyet tapasztalat- és fájlcserére. A rendszerváltás időszakáig egyre népszerűbb klub az informatikai ismeretek iskolarendszeren kívüli elterjedésének egy fontos helyszíne volt. Az 1990-es évek közepétől - elsősorban az internet elterjedésének hatására - az érdeklődés megcsappant, bár különböző kisebb klubok ma is működnek az intézményben, ahogy retró kiállítások is vannak időről időre mind a mai napig (ilyen például a fYaNIca is).
2015 április 1-től a kerület kulturális és a sport- szabadidős intézményhálózatát egyesítették, a Csokonai Művelődési Központ neve Csokonai Kulturális és Sportközpontra változott.[5] Alig három évvel később, 2018. július 1-től a sportintézményeket ismét leválasztották, hozzácsatolták a Nyitott Ajtók Együttműködési Irodát, és az intézmény neve Csokonai Kulturális Központ lett.[6]
Tagintézményei
[szerkesztés]A Csokonai Kulturális Központhoz tartozó kerületi intézmények:[7]
- Csokonai Művelődési Ház
1153 Eötvös utca 64-66. - Pestújhelyi Közösségi Ház
1158 Szűcs István utca 45. - Csokonai Kulturális Központ Könyvtára (volt: Pedagógiai Szakkönyvtár 1987-2012 , Dokumentumtár és Információs Központ 2012-2020 augusztus 24.)
1153 Bocskai utca 70-78. - Kozák téri Közösségi Ház
1154 Gábor Áron utca 58/c. - Rákospalotai Múzeum
1158 Pestújhelyi út 81. - Újpalotai Szabadidő Központ
1157 Zsókavár utca 15. - Kikötő Ifjúsági és Közösségi Sziget
1156 Száraznád utca 5. - Nyitott Ajtók Együttműködési Iroda
1151 Fő út 64. (megszűnt 2020 májusában) 1156 Páskomliget utca 6.
A 2018. július 1-i átalakulás során levált intézmények:
- Budai II László Stadion
1152 Széchenyi tér 8-10. - Szántóföld utcai Sporttelep és Napközis Tábor
1151 Szántóföld u. 3. - Tanuszoda
1155 Széchenyi út 89. - Vasgolyó utcai Sporttelep
1158 Vasgolyó utca 51. - A kerület további tíz műfüves labdarúgó-pályája
- Gyermektáborok és üdülők Bernecebarátiban, Siófokon, Gárdonyban
Kiadványai
[szerkesztés]A Csokonai kiadványai általában az intézményhálózat tagjain keresztül jelennek meg (pl.: Rákospalotai Múzeum), az egyetlen saját kiadású lapja a Helyem Házam Palotám helytörténeti folyóirat. Rendszeresen megjelenő kiadványa volt még az Újpalotai Szabadidő Központon keresztül kiadott, évente 10 alkalommal megjelenő közéleti, kulturális folyóirat, az Újpalota2000, mely 1993 tavaszától 2008-ig jelent meg.[8]
Vezetői
[szerkesztés]A művelődési ház, illetve az intézményhálózat vezetői voltak: Baracskai Sándorné, Báti Bódog, Bezerédi Erika (jelenleg is), Bodméri Géza, Bojti Imréné, Dózsa Emma, Gallai Géza, Gerő Lóránt, Padisák Mihályné, Száraz György, Török Virág, Tóth Lajos, Vas Károlyné[3]
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Buza Péter: A Csokonai - A nép/és közművelődés intézménytörténete a XV. kerületben. (hely nélkül): Budapesti Művelődési Központ. 2005. 133. o.
- ↑ Kaszás Marianne: Céhek, ipartársulatok, ipartestületek iratai. (hely nélkül): Magyar Országos Levéltár. 1996. 23. o. = Levéltári módszertani és oktatási füzetek,
- ↑ a b c Rátonyi Gábor Tamás (Palotabarát): A Csokonai Művelődési Ház története a rendszerváltásig. XV. kerületi blog (2015. február 9.) (Hozzáférés: 2017. július 3.)
- ↑ Rátonyi Gábor Tamás: Csoki 60. (hely nélkül): kézirat. 2014. 12. o.
- ↑ Riersch Tamás: Kultúra és sport egy helyen. Életképek, V. évf. 5. sz. (2015. március 23.) 2. o.
- ↑ Jónás Ágnes: [xvmedia.hu/23rfdsardw3r/uploads/2018/02/elet1802_0208.pdf Átszervezik a Csokonait.] Életképek, VIII. évf. 2. sz. (2018. február 8.) 2. o.
- ↑ Csokonai Művelődési és Sportközpont weboldala. (Hozzáférés: 2017. július 3.) „Az intézmény honlapján közölt adatok alapján”
- ↑ Kelemen Árpád: Gyere be a mi utcánkba! Szakmatükör (Módszertári füzetek 12. szám), 4. sz. (2005) 58. o.