Barna Zsigmond
Barna Zsigmond | |
![]() | |
Született | 1829. február 8. Nagykároly |
Elhunyt | 1883. május 31. (54 évesen) Budapest |
Nemzetisége | magyar |
Foglalkozása |
|
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Barna Zsigmond témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Nyermeghi Barna Zsigmond (Nagykároly, 1829. február 8.[1] – Budapest, 1883. május 31.) főjegyző, fővárosi tanácsos, ügyvéd. Pest városának főjegyzője, később tanácsosa, Barna Ignác és Barna Ferdinánd testvéröccse volt.
Élete
[szerkesztés]Apja gimnáziumi tanár volt Nagykárolyban.[2] Iskoláit szülővárosában, majd bölcsészeti tanulmányokat Szatmáron és Pécsett végzett. Pesti orvostanhallgató volt, amikor 1848 júniusában önként jelentkezett az alakulóban lévő 1. honvédzászlóaljba, december 28-tól őrmester, hadnagy, később főhadnagy volt alakulatánál a (fel-dunai), illetőleg a VII. hadtestben. „Az egész hadjáratot végig küzdötte; a télit Görgey alatt, a nyárit a VII. hadtestben Pöltenberg alatt. Világosnál mint főhadnagy tette le fegyverét. Zászlóaljának egy ütközetéből sem hiányzott. Gyuláról mint foglyot Aradra vitték s ott besorozták az 1. számú morva császári és királyi” gyalogezredbe. Tehát a szabadságharc leverése után 1849. december 15-től büntetésből közlegényként szolgált Lombardiában, majd szembaja miatt 1851 decemberében eltávozhatott.[1] Másik forrás szerint csak 1857. június 30-án szerelték le.[3]
Városi aljegyző volt Nagykárolyban, 1861-től Pesten, majd a megüresedett főjegyzői széket vele töltötték be.[2] 1877-től tanácsnokká léptették elő, s mint írták a róla szóló visszaemlékezésben, a legnehezebb ügyosztályok terhe nehezedett rá (adóügyi, gazdasági majd a középítésügyi osztályoké), s bár központilag eltörölték a délutáni hivatalos órákat, nála mindig megmaradtak.
1867-től a Pest városi Honvédegylet tagja volt.[3] Ugyancsak, mint tiszteleti tag működött a Budapest Fővárosi Díjnokok Segélyegyletében.[4]
Öngyilkos lett 1883. május 31-én, s Ráth Károly főpolgármesternek hátrahagyott búcsúlevele utóiratából kirajzolódik, hogy valóban az elhatalmasodott üldözési mániája okozta pillanatnyi elmezavar miatt: „Terrorizálva vagyok. A rendőrkémek mindig nyomomban vannak. Az isten szerelméért, hát miért? Elmém meg van zavarodva, dolgozni nem tudok.”[2] Temetése Budapest székesfőváros Törvényhatósága tisztviselőinek nagy részvéte mellett 1883. június 2-án történt meg, koporsóját a IV. kerületi (ma V. kerület) Só utca 14. szám alatti lakásából a Kerepesi úti temetőbe kísérték.[5]
Felesége 1868-tól csanádi Meskó Berta volt (meghalt Budapesten, 1919-ben).[3] Nekrológja szerint „négy serdületlen árva” (Sándor, Borbála, Pál és János)[6] maradt utána.[1]
Munkái
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/34/Nekrol_BZs_BL.png/350px-Nekrol_BZs_BL.png)
- Emlékbeszéd, melyet néhai Rottenbiller Lipót, Pest város polgármestere arczképének leleplezési ünnepélyén tartott. Pest 1871.
- Jelentés szab. kir. Pest város törvényhatósága 1871. évi működésének főbb mozzanatairól. Uo. 1872.
- Átpillantás szab. kir. Pest város köztörvényhatósága 1867. évi május havában alakult s 1873. évi okt. 24. lelépett képviselő-testületének működése felett. Uo. 1873.
- Emlékbeszéd boldogult József cs. kir. főherczeg, Magyarország nádora születésének százados évfordulója ünnepén. Bpest, 1876.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b c Magyarország és a Nagyvilág, 1883. június 3. 22. szám, 351–352. oldal. Halálozások rovat.
- ↑ a b c Barna Zsigmond. Nekrológ. Magyarország és a Nagyvilág, 1883. június 10. 23. szám, 358. o.
- ↑ a b c Bona Gábor: Az 1848/49-es szabadságharc tisztikara. Hadnagyok és főhadnagyok az 1848/49. évi szabadságharcban. B.
- ↑ A segélyegylet gyászjelentése. Pannon Digitális Egyesített Archívum–OSZK
- ↑ Budapest szfőv. Törvényhatósági Bizottságának gyászjelentése. Pannon Digitális Egyesített Archívum–OSZK
- ↑ A család gyászjelentése. Pannon Digitális Egyesített Archívum–OSZK
Források
[szerkesztés]- Szinnyei József: Magyar írók élete és munkái I. (Aachs–Bzenszki). Budapest: Hornyánszky. 1891.
- Gulyás Pál: Magyar írók élete és munkái. Bp., Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete, 1939-2002. 7. kötettől sajtó alá rend. Viczián János. II. kötet, 484. hasáb
- Adatai a Petőfi Irodalmi Múzeum katalógusában
További információk
[szerkesztés]- Bona Gábor: Hadnagyok és főhadnagyok az 1848/49. évi szabadságharcban. Bp., Heraldika, 1998-1999.