Ébredő Magyarok Egyesülete
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/21/%C3%89bred%C5%91_Magyarok_Egyes%C3%BClet%C3%A9nek_r%C3%B6plapja.jpg/220px-%C3%89bred%C5%91_Magyarok_Egyes%C3%BClet%C3%A9nek_r%C3%B6plapja.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/96/Badge_of_the_Association_of_Awakening_Hungarians.svg/150px-Badge_of_the_Association_of_Awakening_Hungarians.svg.png)
Az Ébredő Magyarok Egyesülete (ÉME) 1918. novemberben alakult szélsőjobboldali, fajvédő szervezet volt, vezetői Eckhardt Tibor, Gömbös Gyula, Prónay Pál és Héjjas Iván voltak, végleges betiltása 1945. februárban történt.[1]
Az antiszemita szervezet különösen 1923-ig volt jelentős a parlamentben és a sajtóban, de részt vett merényletekben is,[2][3] az egyesületet tömegdemonsrációkra, kisebb terrorcselekmémyekre használták,[4] melynek saját lapja az Ébredő Magyarország volt.[5]
Az alapító ülésen az alapítók között helyet foglalt Gömbös Gyula, vezérkari százados, Eckhardt Tibor, Torda-Aranyos vármegye volt főszolgabírája.[6] Több KNEP-képviselő is tagjává vált. A mozgalom célul tűzte ki a magyarság védelmét a zsidóság, mint faj ellen. Az Ébredő Magyarok Egyesülete hivatalos jóváhagyással felfegyverzett terrorszervezetté fejlődött.[7]
A fajvédő politikusok a KNEP megszűnése után, 1922-től az Egységes Pártban politizáltak tovább, és bár 1920-ban Teleki Pál miniszterelnöksége alatt betiltották, az 1920-as évek meghatározó mozgalma maradt. A szervezetből több szélsőjobboldali szervezet nőtte ki magát, köztük a Magyar Országos Véderő Egyesület (MOVE).[8]
További információk
[szerkesztés]- Zinner Tibor: Az ébredők fénykora, 1919–1923; Akadémiai, Bp., 1989 (Értekezések a történeti tudományok köréből)
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Akadémiai Kislexikon, Budapest, I. kötet (A-K), Akadémiai Kiadó, 457. o. (1989). ISBN 963 05 5280 9. Hozzáférés ideje: 2018. április 21.
- ↑ Szabó Ildikó. Nemzet és szocializáció: a politika szerepe az identitások formálódásában Magyarországon 1867-2006. L'Harmattan, 78. o. (2009). ISBN 9632361644. Hozzáférés ideje: 2018. április 22.
- ↑ Gratz Gusztáv. Magyarország a két háború között. Osiris, 149. o. (2001). Hozzáférés ideje: 2018. április 23.
- ↑ Drozdy Győző. Elvett illúziók: Drozdy Győző emlékiratai. Hozzáférés ideje: 2018. április 24.
- ↑ Ervin Hollós, Vera Lajtai. Horthy Miklós a fehérek vezére. Kossuth Kiadó, 215. o. (1985). Hozzáférés ideje: 2018. április 22.
- ↑ Ormos Mária. Világháború és forradalmak: 1914-1919. Kossuth Kiadó (2013). Hozzáférés ideje: 2018. április 21.
- ↑ Ervin Hollós, Vera Lajtai. Horthy Miklós a fehérek vezére. Kossuth Kiadó, 234. o. (1985). Hozzáférés ideje: 2018. április 22.
- ↑ Drozdy Győző. Elvett illúziók: Drozdy Győző emlékiratai. Hozzáférés ideje: 2018. április 24.