„Mannheim” változatai közötti eltérés
[ellenőrzött változat] | [ellenőrzött változat] |
Nincs szerkesztési összefoglaló |
Polgármester aktualizálása (Oberbürgermeister) |
||
(47 közbenső módosítás, amit 33 másik szerkesztő végzett, nincs mutatva) | |||
1. sor: | 1. sor: | ||
{{egyért2|Mannheim német városról}} |
|||
{{nincs forrás}} |
|||
{{Német település infobox |
{{Német település infobox |
||
|név = Mannheim |
|név = Mannheim |
||
5. sor: | 6. sor: | ||
|kép = Mannheim Innenstadt.jpg |
|kép = Mannheim Innenstadt.jpg |
||
|képaláírás = Mannheim belvárosa |
|képaláírás = Mannheim belvárosa |
||
|címer = Wappen Mannheim 2011.png |
|||
|zászló = |
|zászló = |
||
|embléma1 = |
|embléma1 = |
||
18. sor: | 18. sor: | ||
|tartomány = [[Baden-Württemberg]] |
|tartomány = [[Baden-Württemberg]] |
||
|kormányzati kerület = |
|kormányzati kerület = |
||
| |
|járás = |
||
|rang = |
|rang = |
||
|kerületei = |
|kerületei = |
||
|alapítás éve = |
|alapítás éve = |
||
|alapítás éve forrás = |
|alapítás éve forrás = |
||
|polgármester = |
|polgármester = Christian Specht ([[Kereszténydemokrata Unió|CDU]]) |
||
|irányítószám = 68001–68309 |
|irányítószám = 68001–68309 |
||
|körzethívószám = |
|körzethívószám = |
||
42. sor: | 42. sor: | ||
}} |
}} |
||
'''Mannheim''' [[Stuttgart]] után [[Baden-Württemberg]] tartomány második legnagyobb [[város]]a [[Németország]]ban. A történelmi [[Rajnai Palotagrófság|Kurpfalz vidék]] (1720-1778) egykori központja manapság az egyik európai nagyvárosi zónának, a [[Rajna-Neckar háromszög]]nek gazdasági és kulturális centruma. A [[Rajna- |
'''Mannheim''' [[Stuttgart]] után [[Baden-Württemberg]] tartomány második legnagyobb [[város]]a [[Németország]]ban. A történelmi [[Rajnai Palotagrófság|Kurpfalz vidék]] (1720-1778) egykori központja manapság az egyik európai nagyvárosi zónának, a [[Rajna-Neckar háromszög]]nek gazdasági és kulturális centruma. A [[Rajna-vidék-Pfalz|rajna–pfalzi]] szomszédvárosával, [[Ludwigshafen]]nel ({{szám|160000|fő}}) Mannheim csak a [[Rajna|Rajnán]] határos. |
||
== Fekvése == |
== Fekvése == |
||
48. sor: | 48. sor: | ||
A város egy 2,35 millió lakost számláló nagyvárosi övezetben, a Rajna-Neckar agglomerációs háromszögben fekszik. A Rajna-Neckar régióban Mannheim [[Heidelberg]] mellett egy centrumot képez. Mannheim fennhatósága alá tartozik: Edingen-Neckarhausen, Heddesheim, Ilvesheim és Ladenburg. Hasonlónagyságú városok: [[Frankfurt am Main]] 70 km-re északra és [[Stuttgart]] 135 km-re délkeletre. |
A város egy 2,35 millió lakost számláló nagyvárosi övezetben, a Rajna-Neckar agglomerációs háromszögben fekszik. A Rajna-Neckar régióban Mannheim [[Heidelberg]] mellett egy centrumot képez. Mannheim fennhatósága alá tartozik: Edingen-Neckarhausen, Heddesheim, Ilvesheim és Ladenburg. Hasonlónagyságú városok: [[Frankfurt am Main]] 70 km-re északra és [[Stuttgart]] 135 km-re délkeletre. |
||
== Éghajlata == |
|||
{{Éghajlattáblázat |
|||
|név = Mannheim <small>(1981–2010)</small> |
|||
|metric first = Yes |
|||
|single line = Yes |
|||
|Jan_max = 16.4 |
|||
|Feb_max = 20.2 |
|||
|Mar_max = 26.1 |
|||
|Apr_max = 32.0 |
|||
|Maj_max = 33.2 |
|||
|Jun_max = 38.9 |
|||
|Jul_max = 39.0 |
|||
|Aug_max = 39.8 |
|||
|Sep_max = 34.3 |
|||
|Okt_max = 28.5 |
|||
|Nov_max = 22.6 |
|||
|Dec_max = 17.5 |
|||
|year_max = 39.8 |
|||
|Jan_átl_max = 4.7 |
|||
|Feb_átl_max = 6.7 |
|||
|Mar_átl_max = 11.6 |
|||
|Apr_átl_max = 16.2 |
|||
|Maj_átl_max = 20.6 |
|||
|Jun_átl_max = 23.7 |
|||
|Jul_átl_max = 26.1 |
|||
|Aug_átl_max = 25.9 |
|||
|Sep_átl_max = 21.2 |
|||
|Okt_átl_max = 15.3 |
|||
|Nov_átl_max = 8.9 |
|||
|Dec_átl_max = 5.3 |
|||
|year_átl_max = 15.50 |
|||
|Jan mean C = 1.8 |
|||
|Feb mean C = 2.8 |
|||
|Mar mean C = 6.7 |
|||
|Apr mean C = 10.7 |
|||
|Maj mean C = 15.2 |
|||
|Jun mean C = 18.2 |
|||
|Jul mean C = 20.3 |
|||
|Aug mean C = 19.9 |
|||
|Sep mean C = 15.6 |
|||
|Okt mean C = 10.7 |
|||
|Nov mean C = 5.7 |
|||
|Dec mean C = 2.8 |
|||
|year mean C = 10.85 |
|||
|Jan_átl_min = -1.3 |
|||
|Feb_átl_min = -0.8 |
|||
|Mar_átl_min = 2.3 |
|||
|Apr_átl_min = 5.0 |
|||
|Maj_átl_min = 9.4 |
|||
|Jun_átl_min = 12.4 |
|||
|Jul_átl_min = 14.5 |
|||
|Aug_átl_min = 14.2 |
|||
|Sep_átl_min = 10.6 |
|||
|Okt_átl_min = 6.7 |
|||
|Nov_átl_min = 2.5 |
|||
|Dec_átl_min = -0.0 |
|||
|year_átl_min = 6.28 |
|||
|Jan_min = -18.7 |
|||
|Feb_min = -21.1 |
|||
|Mar_min = -13.6 |
|||
|Apr_min = -6.4 |
|||
|Maj_min = -0.1 |
|||
|Jun_min = 4.0 |
|||
|Jul_min = 4.7 |
|||
|Aug_min = 5.3 |
|||
|Sep_min = 2.5 |
|||
|Okt_min = -5.0 |
|||
|Nov_min = -8.7 |
|||
|Dec_min = -18.3 |
|||
|year_min = -21.1 |
|||
|precipitation colour = green |
|||
|Jan_átl_csapadék = 40.9 |
|||
|Feb_átl_csapadék = 43.1 |
|||
|Mar_átl_csapadék = 50.8 |
|||
|Apr_átl_csapadék = 49.3 |
|||
|Maj_átl_csapadék = 72.5 |
|||
|Jun_átl_csapadék = 66.6 |
|||
|Jul_átl_csapadék = 76.0 |
|||
|Aug_átl_csapadék = 57.7 |
|||
|Sep_átl_csapadék = 54.1 |
|||
|Okt_átl_csapadék = 56.4 |
|||
|Nov_átl_csapadék = 53.5 |
|||
|Dec_átl_csapadék = 54.1 |
|||
|year_átl_csapadék = 675.0 |
|||
|Jan_napos= 55.2 |
|||
|Feb_napos= 85.6 |
|||
|Mar_napos= 124.0 |
|||
|Apr_napos= 180.2 |
|||
|Maj_napos= 214.1 |
|||
|Jun_napos= 219.1 |
|||
|Jul_napos= 235.1 |
|||
|Aug_napos= 222.1 |
|||
|Sep_napos= 164.1 |
|||
|Okt_napos= 108.8 |
|||
|Nov_napos= 59.0 |
|||
|Dec_napos= 44.9 |
|||
|year_napos= 1712.2 |
|||
|forrás = Data derived from [[Deutscher Wetterdienst]],<ref>{{cite web |
|||
|url=http://www.dwd.de/bvbw/appmanager/bvbw/dwdwwwDesktop?_nfpb=true&_pageLabel=_dwdwww_klima_umwelt_klimadaten_deutschland&T82002gsbDocumentPath=Navigation%2FOeffentlichkeit%2FKlima__Umwelt%2FKlimadaten%2Fkldaten__kostenfrei%2Fausgabe__monatswerte__node.html%3F__nnn%3Dtrue |
|||
|title=Ausgabe der Klimadaten: Monatswerte |
|||
}}</ref><ref>{{cite web |
|||
|url= http://www.wettergefahren-fruehwarnung.de/Artikel/dekaden_jan.htm |
|||
|title=Dekadenrekorde |
|||
}}</ref> |
|||
|date=November 2015 |
|||
}} |
|||
== Története == |
== Története == |
||
Először valószínűleg a [[Lorsch]]i kódexben említik 766-ban, [[1607]]. [[január 24.|január 24-én]] városi rangot nyert, miután a választófejedelem IV. (Pfalzi) Frigyes lerakta az akkori Friedrichsburg alapkövét. Az akkori terv egy rácsszerkezetű utcahálózat volt az erőddel és a hozzátartozó polgárvárossal, ami máig megmaradt, manapság ezt „négyzetvárosnak” nevezik. |
Először valószínűleg a [[Lorsch]]i kódexben említik 766-ban, [[1607]]. [[január 24.|január 24-én]] városi rangot nyert, miután a választófejedelem [[IV. Frigyes pfalzi választófejedelem|IV. (Pfalzi) Frigyes]] lerakta az akkori Friedrichsburg alapkövét. Az akkori terv egy rácsszerkezetű utcahálózat volt az erőddel és a hozzátartozó polgárvárossal, ami máig megmaradt, manapság ezt „négyzetvárosnak” nevezik. |
||
Fellendülését a [[barokk kor]]ban annak köszönhette, hogy 1720-ban hercegi székhely lett. A [[18. század]]ban a város kulturális életét opera, tudományos akadémia, zeneművészeti főiskola és művészeti gyüjtemények jellemezték. A második világháború során műemlékei nagyrészt elpusztultak, azonban néhányat sikerült eredeti formájába helyreállítani. Az újjáépítés s során megőrizték az óváros jellegzetes, eredeti utcahálózatát; az egymást derékszögben keresztező utcákat, négyzetes formájú háztömböket, melyek betűvel és számmal vannak jelölve. |
|||
== Közlekedés == |
|||
[[1896]] óta nagyváros, ma fontos kereskedőváros, és a legfontosabb közlekedési csomópont [[Stuttgart]] és [[Frankfurt]] között. [[Németország]] második legnagyobb [[Mannheim Hauptbahnhof|főpályaudvara]] van itt és itt van [[Európa]] legnagyobb belkereskedelmi kikötőinek egyike. |
|||
==Népesség== |
|||
[[1896]] óta nagyváros, ma fontos kereskedőváros, és a legfontosabb közlekedési csomópont [[Stuttgart]] és [[Frankfurt]] között. [[Németország]] második legnagyobb főpályaudvara van itt és itt van [[Európa]] legnagyobb belkereskedelmi kikötőinek egyike. |
|||
{{népességdiagram}} |
|||
== Találmányok == |
|||
Fontos találmányok származnak Mannheimból. Itt építette meg [[Karl Drais]] [[1817]]-ben a [[kerékpár]] elődjét, [[1886]]-ban gurult ki az első [[autó]] [[Carl Benz]]től<ref>[http://www.bertha-benz.de Bertha Benz Memorial Route]</ref>, [[1921]]-ben építette meg [[Heinrich Lanz]] az első [[traktor]]t, a mannheimi [[Julius Hatry]] készítette [[1929]]-ben az első [[rakéta|rakétát]] a világon. |
|||
Fontos találmányok származnak Mannheimból. Itt építette meg [[Karl Drais]] [[1817]]-ben a [[kerékpár]] elődjét, [[1886]]-ban gurult ki az első [[autó]] [[Carl Benz]]től,<ref>[http://www.bertha-benz.de Bertha Benz Memorial Route]</ref> [[1921]]-ben építette meg [[Heinrich Lanz]] az első [[traktor]]t, a mannheimi [[Julius Hatry]] készítette [[1929]]-ben az első [[rakéta|rakétát]] a világon. |
|||
=== Címer === |
=== Címer === |
||
67. sor: | 181. sor: | ||
== Népesség == |
== Népesség == |
||
[[Fájl:Quadratestadt.png|bélyegkép|jobbra|200px|A Belváros rácsos utcaszerkezetű, számokkal és betűkkel jelölik a telkeket]] |
[[Fájl:Quadratestadt.png|bélyegkép|jobbra|200px|A Belváros rácsos utcaszerkezetű, számokkal és betűkkel jelölik a telkeket]] |
||
1896-ban a városnak |
1896-ban a városnak {{szám|100000|lakosa}} volt, és ezzel nagyvárosi rangot szerzett. 1905-ben már {{szám|160000}} ember élt Mannheimban. 1961-ig ez a szám megduplázódott. 1970-ben laktak a legtöbben Mannheimban ({{szám|333000|fő}}). 2005. december 31-én a hivatalos adatok szerint {{szám|307000|lakosa}} volt a városnak. A felmérések szerint a lakosság 22,5%-a nem [[németek|német]]. A legnagyobb néprajzi csoportok: [[törökök]] ({{szám|19831}}), [[olaszok]] (8324), [[szerbek]] (3550), [[lengyelek]] (3389), [[horvátok]] (2780) és [[görögök]] (2777). |
||
== Politika == |
== Politika == |
||
A városi tanácsnak 48 széke van és 5 évente vannak választások. A [[ |
A városi tanácsnak 48 széke van és 5 évente vannak választások. A [[második világháború]] óta a [[Németország Szociáldemokrata Pártja|szociáldemokraták]] voltak előnyben, azonban a [[Kereszténydemokrata Unió|CDU]]-nak 1999 óta a legerősebb frakciója van. |
||
== Nevezetességek == |
== Nevezetességek == |
||
[[Fájl:Mannheim-Wasserturm-2005-06-26.jpg|bélyegkép|balra|120px|A [[víztorony]] Mannheim egyik szimbóluma]] |
[[Fájl:Mannheim-Wasserturm-2005-06-26.jpg|bélyegkép|balra|120px|A [[víztorony]] Mannheim egyik szimbóluma]] |
||
A Friedrichsplatz a belvárostól keletre található. Közepén áll a város jelképe, a 60 |
A Friedrichsplatz a belvárostól keletre található. Közepén áll a város jelképe, a 60 méter magas víztorony, amelyet 1889-ben építettek neobarokk stílusban, amelynek tetején egy 30,5 méter magas Amphitrité szobor található. A vízi játékokat nyáron, a sötétség beköszönte után egy óráig kivilágítják. Télen, a víztorony és a Triton-kút között karácsonyi vásárt szoktak rendezni. |
||
A [[Friedrichsplatz]]-tól nyugatra egy [[sétálóutca]] vezet Mannheimm központi parkjához, a Paradeplatz-hoz (Parádé-tér). Ez szolgált egykor a választófejedelem úgynevezett csapatparádéjának lebonyolításához. A park közepén található a Grupello-piramis. A piac a Paradeplatztól északra fekszik az alsóváros központjában. A közepén egy szökőkút van, amit 1719-ben készítettek. Peter van der Branden készíttette [[Heidelberg]]ben. Károly Tivadar |
A [[Friedrichsplatz]]-tól nyugatra egy [[sétálóutca]] vezet Mannheimm központi parkjához, a Paradeplatz-hoz (Parádé-tér). Ez szolgált egykor a választófejedelem úgynevezett csapatparádéjának lebonyolításához. A park közepén található a Grupello-piramis. A piac a Paradeplatztól északra fekszik az alsóváros központjában. A közepén egy szökőkút van, amit 1719-ben készítettek. Peter van der Branden készíttette [[Heidelberg]]ben. [[Károly Tivadar pfalzi és bajor választófejedelem|IV. Károly Tivadar pfalzi választófejedelem]] 1767-ben Mannheimnek ajándékozta a szökőkutat. Az építmény figurái a négy alapvető elemet ábrázolják: [[tűz]], [[víz]], [[levegő]], [[föld]]. |
||
Ezek emellett Mannheim városát, a kereskedést, a Rajnát és a [[Neckar]]t szimbolizálják. A piac déli oldalán egy barokk dupla épület van, ami valószínűleg Mannheim legidősebb épületeinek egyike, mint pl.: a régi [[városháza (Mannheim)|városháza]], és a Szt. Sebestyén templom. |
Ezek emellett Mannheim városát, a kereskedést, a Rajnát és a [[Neckar]]t szimbolizálják. A piac déli oldalán egy barokk dupla épület van, ami valószínűleg Mannheim legidősebb épületeinek egyike, mint pl.: a régi [[városháza (Mannheim)|városháza]], és a Szt. Sebestyén templom. |
||
A mannheimi kastély volt a pfalzi választófejedelmek székhelye. [[1720]]-tól [[1760]]-ig építették, a [[versailles-i kastély]] után ez Európa legnagyobb zárt barokk épülete. |
A mannheimi kastély volt a [[Pfalz uralkodóinak listája|pfalzi választófejedelmek]] székhelye. [[1720]]-tól [[1760]]-ig építették, a [[versailles-i kastély]] után ez Európa legnagyobb zárt barokk épülete. |
||
== Parkok == |
== Parkok == |
||
[[Fájl:ImPark2.jpg|bélyegkép|jobbra|220px|A Luisenpark]] |
[[Fájl:ImPark2.jpg|bélyegkép|jobbra|220px|A Luisenpark]] |
||
A 41 [[hektár]]os Luisenpark a város legnagyobb parkja. 1903-ban építették, 1975-ben pedig ennek köszönhetően |
A 41 [[hektár]]os Luisenpark a város legnagyobb parkja. 1903-ban építették, 1975-ben pedig ennek köszönhetően Mannheimben tartották a [[Bundesgartenschau]] rendezvényt. Közel a belvároshoz a [[Neckar]] partján fekszik, sok különlegességnek, mint például a [[növényház]]nak, a kínai teakertnek, a „lepkeháznak”, a gondoláknak és a tavi színpadnak. |
||
A [[Herzogengriedpark]] a 22 hektárjával Mannheim másik nagy parkja, északra fekszik [[Neckarstadt]]ban. Érdekességei az állatok, a rózsakert és a „[[Multihalle]]”. |
A [[Herzogengriedpark]] a 22 hektárjával Mannheim másik nagy parkja, északra fekszik [[Neckarstadt]]ban. Érdekességei az állatok, a rózsakert és a „[[Multihalle]]”. |
||
91. sor: | 205. sor: | ||
== Képek == |
== Képek == |
||
<gallery class="center"> |
|||
Fájl:Victoria-Turm in Mannheim.jpg|[[Viktória-torony]] |
Fájl:Victoria-Turm in Mannheim.jpg|[[Viktória-torony]] |
||
Fájl:Mannheim-jesuitenkirche.JPG|Jezsuita templom a belvárosban |
Fájl:Mannheim-jesuitenkirche.JPG|Jezsuita templom a belvárosban |
||
Fájl:Mannheim Rathaus Marktplatz 2005.jpg|A városháza és a piac |
Fájl:Mannheim Rathaus Marktplatz 2005.jpg|A városháza és a piac |
||
Fájl:Mannheimer fernmeldeturm.jpg|A tévétorony |
Fájl:Mannheimer fernmeldeturm.jpg|A tévétorony |
||
Fájl:Yavuz_Sultan_Selim_Moschee_Mannheim_2019.jpg|Yavus Sultan Selim Mecset |
|||
</gallery></center> |
|||
</gallery> |
|||
== Városkép == |
|||
{{széles kép|Mannheim banner.jpg|1300px|<center>Panorámakép a városról</center>}} |
|||
== Mannheimi találmányok == |
== Mannheimi találmányok == |
||
<gallery class="center"> |
|||
Fájl:draisine1817.jpg|Az első [[kerékpár]], [[Karl von Drais|Karl Freiherr von Drais]] műve (1817) |
Fájl:draisine1817.jpg|Az első [[kerékpár]], [[Karl von Drais|Karl Freiherr von Drais]] műve (1817) |
||
Fájl: 1885Benz.jpg|Az első [[autó]], [[Carl Benz]] műve (1885) |
Fájl: 1885Benz.jpg|Az első [[autó|automobil]], [[Karl Benz|Carl Benz]] műve (1885) |
||
Fájl:Werkstatt Carl Benz.png|Carl Benz műhelye Mannheimban (T6, 11) |
Fájl:Werkstatt Carl Benz.png|Carl Benz műhelye Mannheimban (T6, 11) |
||
Fájl:berthabenzmemorialrouteschild.jpg|A Bertha Benz Emlékút hivatalos jele, amely a világ első hosszútávú autós útjára, a Mannheimból [[Pforzheim]]ba (104 |
Fájl:berthabenzmemorialrouteschild.jpg|A Bertha Benz Emlékút hivatalos jele, amely a világ első hosszútávú autós útjára, a Mannheimból [[Pforzheim]]ba (104 km) [[1888]]-ban tett túrára emlékeztet |
||
</gallery |
</gallery> |
||
== Partnervárosok == |
== Partnervárosok == |
||
110. sor: | 228. sor: | ||
* {{Zászló|Franciaország}} [[Toulon]], [[Franciaország]] [[1959]] óta |
* {{Zászló|Franciaország}} [[Toulon]], [[Franciaország]] [[1959]] óta |
||
* {{Zászló|Németország}} [[Charlottenburg]], [[Németország]] [[1961]] óta |
* {{Zászló|Németország}} [[Charlottenburg]], [[Németország]] [[1961]] óta |
||
* {{Zászló|Kanada}} [[Windsor]], [[Kanada]] [[1980]] óta |
* {{Zászló|Kanada}} [[Windsor (Ontario)|Windsor]], [[Kanada]] [[1980]] óta |
||
* {{Zászló|Németország}} [[Riesa]], [[Németország]] [[1988]] óta |
* {{Zászló|Németország}} [[Riesa]], [[Németország]] [[1988]] óta |
||
* {{Zászló|Moldova}} [[ |
* {{Zászló|Moldova}} [[Chișinău]], [[Moldova]] [[1989]] óta |
||
* {{Zászló|Lengyelország}} [[ |
* {{Zászló|Lengyelország}} [[Bydgoszcz]] (Bromberg), [[Lengyelország]] [[1991]] óta |
||
* {{Zászló|Litvánia}} [[Klaipėda]], [[Litvánia]] [[2002]] óta |
* {{Zászló|Litvánia}} [[Klaipėda]], [[Litvánia]] [[2002]] óta |
||
* {{Zászló|Kína}} [[ |
* {{Zászló|Kína}} [[Csencsiang]], (Zhènjiāng)[[Kína]] – [[2004]] óta |
||
==Források== |
|||
* Panoráma 1980 Német Szövetségi Köztársaság {{ISBN|963 243 025 5}} |
|||
== Jegyzetek == |
== Jegyzetek == |
||
{{ |
{{jegyzetek}} |
||
== |
== További információk == |
||
* [http://www.mannheim.de/ Mannheim hivatalos oldala] |
|||
{{commonskat|Mannheim}} |
|||
* [https://web.archive.org/web/20050206201906/http://www.wishyouwerehere.de/ Rhein-Neckar Metropoliten Region Visitors' Site] |
|||
* [http://www.vrn.de/ Verkehrsverbund Rhein-Neckar (Rhine-Neckar Transport)] |
|||
* [http://www.stadtpark-mannheim.de/ Parks in Mannheim] |
|||
* [http://www.bertha-benz.de/indexen.php?inhalt=home/ Bertha Benz Memorial Route] |
|||
* [https://web.archive.org/web/20060613085501/http://home.mannheim.army.mil/sites/local/ U.S. Army Garrison Mannheim homepage] |
|||
{{Nemzetközi katalógusok}} |
|||
{{Portál|Németország|-}} |
|||
{{Portál|Németország|-|Földrajz}} |
|||
{{csonk-német település}} |
|||
[[Kategória:Baden-Württemberg települései]] |
|||
[[Kategória:Baden-Württemberg települései]] |
|||
[[en:Mannheim]] |
|||
[[ |
[[Kategória:Mannheim| ]] |
||
[[als:Mannheim]] |
|||
[[am:ማንሃይም]] |
|||
[[ar:مانهايم]] |
|||
[[be:Горад Мангейм]] |
|||
[[be-x-old:Мангайм]] |
|||
[[bg:Манхайм]] |
|||
[[br:Mannheim]] |
|||
[[ca:Mannheim]] |
|||
[[cs:Mannheim]] |
|||
[[cy:Mannheim]] |
|||
[[da:Mannheim]] |
|||
[[de:Mannheim]] |
|||
[[el:Μάνχαϊμ]] |
|||
[[eo:Mannheim]] |
|||
[[es:Mannheim]] |
|||
[[et:Mannheim]] |
|||
[[eu:Mannheim]] |
|||
[[fa:مانهایم]] |
|||
[[fi:Mannheim]] |
|||
[[fr:Mannheim]] |
|||
[[frr:Mannheim]] |
|||
[[fy:Mannheim]] |
|||
[[gl:Mannheim]] |
|||
[[he:מנהיים]] |
|||
[[hr:Mannheim]] |
|||
[[hsb:Mannheim]] |
|||
[[id:Mannheim]] |
|||
[[io:Mannheim]] |
|||
[[is:Mannheim]] |
|||
[[it:Mannheim]] |
|||
[[ja:マンハイム]] |
|||
[[ka:მანჰაიმი]] |
|||
[[kk:Мангейм]] |
|||
[[ko:만하임]] |
|||
[[ku:Mannheim]] |
|||
[[la:Manhemium]] |
|||
[[lb:Mannheim]] |
|||
[[lmo:Mannheim]] |
|||
[[lt:Manheimas]] |
|||
[[lv:Manheima]] |
|||
[[mk:Манхајм]] |
|||
[[mr:मानहाइम]] |
|||
[[nl:Mannheim]] |
|||
[[nn:Mannheim]] |
|||
[[no:Mannheim]] |
|||
[[oc:Mannheim]] |
|||
[[pdc:Mannheim]] |
|||
[[pfl:Monnem]] |
|||
[[pl:Mannheim]] |
|||
[[pt:Mannheim]] |
|||
[[ro:Mannheim]] |
|||
[[roa-rup:Mannheim]] |
|||
[[ru:Мангейм]] |
|||
[[sh:Mannheim]] |
|||
[[simple:Mannheim]] |
|||
[[sk:Mannheim]] |
|||
[[sl:Mannheim]] |
|||
[[sq:Manhajmi]] |
|||
[[sr:Манхајм]] |
|||
[[stq:Mannheim]] |
|||
[[sv:Mannheim]] |
|||
[[sw:Mannheim]] |
|||
[[tr:Mannheim]] |
|||
[[ug:Man'géym]] |
|||
[[uk:Мангейм]] |
|||
[[uz:Mannheim]] |
|||
[[vi:Mannheim]] |
|||
[[vo:Mannheim]] |
|||
[[war:Mannheim]] |
|||
[[zh:曼海姆]] |
|||
[[zh-min-nan:Mannheim]] |
A lap jelenlegi, 2024. június 9., 14:43-kori változata
Mannheim | |||
![]() | |||
Mannheim belvárosa | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Tartomány | Baden-Württemberg | ||
Járás | Regierungsbezirk Karlsruhe (1973. január 1. – ) | ||
Polgármester | Christian Specht (CDU) | ||
Irányítószám | 68001–68309 | ||
Körzethívószám | 0621 | ||
Rendszám | MA | ||
Testvérvárosok | Lista | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 315 554 fő (2022. dec. 31.)[1] | ||
Népsűrűség | 2124 fő/km²[2] | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 97 m | ||
Terület | 144,96 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() | |||
Elhelyezkedése Baden-Württemberg térképén | |||
Mannheim weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Mannheim témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Mannheim Stuttgart után Baden-Württemberg tartomány második legnagyobb városa Németországban. A történelmi Kurpfalz vidék (1720-1778) egykori központja manapság az egyik európai nagyvárosi zónának, a Rajna-Neckar háromszögnek gazdasági és kulturális centruma. A rajna–pfalzi szomszédvárosával, Ludwigshafennel (160 000 fő) Mannheim csak a Rajnán határos.
Fekvése
[szerkesztés]Mannheim a Felső-Rajnai-síkságon, a Rajna mentén, a Neckar torkolatháromszögénél fekszik. A városrészek a Rajna jobb és a Neckar mindkét partján találhatók.
A város egy 2,35 millió lakost számláló nagyvárosi övezetben, a Rajna-Neckar agglomerációs háromszögben fekszik. A Rajna-Neckar régióban Mannheim Heidelberg mellett egy centrumot képez. Mannheim fennhatósága alá tartozik: Edingen-Neckarhausen, Heddesheim, Ilvesheim és Ladenburg. Hasonlónagyságú városok: Frankfurt am Main 70 km-re északra és Stuttgart 135 km-re délkeletre.
Éghajlata
[szerkesztés]Hónap | Jan. | Feb. | Már. | Ápr. | Máj. | Jún. | Júl. | Aug. | Szep. | Okt. | Nov. | Dec. | Év |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Rekord max. hőmérséklet (°C) | 16,4 | 20,2 | 26,1 | 32,0 | 33,2 | 38,9 | 39,0 | 39,8 | 34,3 | 28,5 | 22,6 | 17,5 | 39,8 |
Átlagos max. hőmérséklet (°C) | 4,7 | 6,7 | 11,6 | 16,2 | 20,6 | 23,7 | 26,1 | 25,9 | 21,2 | 15,3 | 8,9 | 5,3 | 15,6 |
Átlagos min. hőmérséklet (°C) | −1,3 | −0,8 | 2,3 | 5,0 | 9,4 | 12,4 | 14,5 | 14,2 | 10,6 | 6,7 | 2,5 | −0,0 | 6,3 |
Rekord min. hőmérséklet (°C) | −18,7 | −21,1 | −13,6 | −6,4 | −0,1 | 4,0 | 4,7 | 5,3 | 2,5 | −5,0 | −8,7 | −18,3 | −21,1 |
Átl. csapadékmennyiség (mm) | 41 | 43 | 51 | 49 | 73 | 67 | 76 | 58 | 54 | 56 | 54 | 54 | 675 |
Havi napsütéses órák száma | 55 | 86 | 124 | 180 | 214 | 219 | 235 | 222 | 164 | 109 | 59 | 45 | 1712 |
Forrás: Data derived from Deutscher Wetterdienst,[3][4] |
Története
[szerkesztés]Először valószínűleg a Lorschi kódexben említik 766-ban, 1607. január 24-én városi rangot nyert, miután a választófejedelem IV. (Pfalzi) Frigyes lerakta az akkori Friedrichsburg alapkövét. Az akkori terv egy rácsszerkezetű utcahálózat volt az erőddel és a hozzátartozó polgárvárossal, ami máig megmaradt, manapság ezt „négyzetvárosnak” nevezik.
Fellendülését a barokk korban annak köszönhette, hogy 1720-ban hercegi székhely lett. A 18. században a város kulturális életét opera, tudományos akadémia, zeneművészeti főiskola és művészeti gyüjtemények jellemezték. A második világháború során műemlékei nagyrészt elpusztultak, azonban néhányat sikerült eredeti formájába helyreállítani. Az újjáépítés s során megőrizték az óváros jellegzetes, eredeti utcahálózatát; az egymást derékszögben keresztező utcákat, négyzetes formájú háztömböket, melyek betűvel és számmal vannak jelölve.
Közlekedés
[szerkesztés]1896 óta nagyváros, ma fontos kereskedőváros, és a legfontosabb közlekedési csomópont Stuttgart és Frankfurt között. Németország második legnagyobb főpályaudvara van itt és itt van Európa legnagyobb belkereskedelmi kikötőinek egyike.
Népesség
[szerkesztés]Lakosok száma | 570 | 321 075 | 332 163 | 302 794 | 294 984 | 318 446 | 307 730 | 309 795 | 299 844 | 315 554 |
1450 | 1963 | 1970 | 1978 | 1985 | 1992 | 1999 | 2007 | 2014 | 2022 |
Találmányok
[szerkesztés]Fontos találmányok származnak Mannheimból. Itt építette meg Karl Drais 1817-ben a kerékpár elődjét, 1886-ban gurult ki az első autó Carl Benztől,[5] 1921-ben építette meg Heinrich Lanz az első traktort, a mannheimi Julius Hatry készítette 1929-ben az első rakétát a világon.
Címer
[szerkesztés]A megfelezett címer egyik oldala aranyszínű, benne egy feltűnő, vörös kettős horog, a másik oldal fekete, benne egy vörös nyelvű és vörös koronájú duplafarkú aranyszínű kurpfalzi oroszlán.
Városrészek
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/6e/Mannheim-stadtteile.png/120px-Mannheim-stadtteile.png)
A város hat belső, és tizenegy külső kerületre oszlik:
Belváros/Jungbusch, Lindenhof, Neckarstadt-Ost/Wohlgelegen, Neckarstadt-West, Neuostheim/Neuhermsheim, Schwetzingerstadt/Oststadt, Feudenheim, Friedrichsfeld, Käfertal, Neckarau, Rheinau, Sandhofen, Seckenheim, Schönau, Vogelstang, Waldhof és Wallstadt.
Népesség
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e3/Quadratestadt.png/200px-Quadratestadt.png)
1896-ban a városnak 100 000 lakosa volt, és ezzel nagyvárosi rangot szerzett. 1905-ben már 160 000 ember élt Mannheimban. 1961-ig ez a szám megduplázódott. 1970-ben laktak a legtöbben Mannheimban (333 000 fő). 2005. december 31-én a hivatalos adatok szerint 307 000 lakosa volt a városnak. A felmérések szerint a lakosság 22,5%-a nem német. A legnagyobb néprajzi csoportok: törökök (19 831), olaszok (8324), szerbek (3550), lengyelek (3389), horvátok (2780) és görögök (2777).
Politika
[szerkesztés]A városi tanácsnak 48 széke van és 5 évente vannak választások. A második világháború óta a szociáldemokraták voltak előnyben, azonban a CDU-nak 1999 óta a legerősebb frakciója van.
Nevezetességek
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f1/Mannheim-Wasserturm-2005-06-26.jpg/120px-Mannheim-Wasserturm-2005-06-26.jpg)
A Friedrichsplatz a belvárostól keletre található. Közepén áll a város jelképe, a 60 méter magas víztorony, amelyet 1889-ben építettek neobarokk stílusban, amelynek tetején egy 30,5 méter magas Amphitrité szobor található. A vízi játékokat nyáron, a sötétség beköszönte után egy óráig kivilágítják. Télen, a víztorony és a Triton-kút között karácsonyi vásárt szoktak rendezni.
A Friedrichsplatz-tól nyugatra egy sétálóutca vezet Mannheimm központi parkjához, a Paradeplatz-hoz (Parádé-tér). Ez szolgált egykor a választófejedelem úgynevezett csapatparádéjának lebonyolításához. A park közepén található a Grupello-piramis. A piac a Paradeplatztól északra fekszik az alsóváros központjában. A közepén egy szökőkút van, amit 1719-ben készítettek. Peter van der Branden készíttette Heidelbergben. IV. Károly Tivadar pfalzi választófejedelem 1767-ben Mannheimnek ajándékozta a szökőkutat. Az építmény figurái a négy alapvető elemet ábrázolják: tűz, víz, levegő, föld.
Ezek emellett Mannheim városát, a kereskedést, a Rajnát és a Neckart szimbolizálják. A piac déli oldalán egy barokk dupla épület van, ami valószínűleg Mannheim legidősebb épületeinek egyike, mint pl.: a régi városháza, és a Szt. Sebestyén templom.
A mannheimi kastély volt a pfalzi választófejedelmek székhelye. 1720-tól 1760-ig építették, a versailles-i kastély után ez Európa legnagyobb zárt barokk épülete.
Parkok
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3f/ImPark2.jpg/220px-ImPark2.jpg)
A 41 hektáros Luisenpark a város legnagyobb parkja. 1903-ban építették, 1975-ben pedig ennek köszönhetően Mannheimben tartották a Bundesgartenschau rendezvényt. Közel a belvároshoz a Neckar partján fekszik, sok különlegességnek, mint például a növényháznak, a kínai teakertnek, a „lepkeháznak”, a gondoláknak és a tavi színpadnak.
A Herzogengriedpark a 22 hektárjával Mannheim másik nagy parkja, északra fekszik Neckarstadtban. Érdekességei az állatok, a rózsakert és a „Multihalle”.
A Schlossgarten a kastélytól a Rajnáig tart, 38 hektár, ezzel Mannheim második legnagyobb parkja. Stephanie hercegnő 1808-ban adta át Englischen Garten néven közel a barokk belvároshoz.
Képek
[szerkesztés]-
Jezsuita templom a belvárosban
-
A városháza és a piac
-
A tévétorony
-
Yavus Sultan Selim Mecset
Városkép
[szerkesztés]Mannheimi találmányok
[szerkesztés]-
Az első kerékpár, Karl Freiherr von Drais műve (1817)
-
Carl Benz műhelye Mannheimban (T6, 11)
-
A Bertha Benz Emlékút hivatalos jele, amely a világ első hosszútávú autós útjára, a Mannheimból Pforzheimba (104 km) 1888-ban tett túrára emlékeztet
Partnervárosok
[szerkesztés]Swansea, Egyesült Királyság 1957 óta
Toulon, Franciaország 1959 óta
Charlottenburg, Németország 1961 óta
Windsor, Kanada 1980 óta
Riesa, Németország 1988 óta
Chișinău, Moldova 1989 óta
Bydgoszcz (Bromberg), Lengyelország 1991 óta
Klaipėda, Litvánia 2002 óta
Csencsiang, (Zhènjiāng)Kína – 2004 óta
Források
[szerkesztés]- Panoráma 1980 Német Szövetségi Köztársaság ISBN 963 243 025 5
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2022 (német nyelven). Szövetségi Statisztikai Hivatal, 2023. szeptember 21. (Hozzáférés: 2023. október 7.)
- ↑ 97
- ↑ Ausgabe der Klimadaten: Monatswerte
- ↑ Dekadenrekorde
- ↑ Bertha Benz Memorial Route