„Neogótika” változatai közötti eltérés
[ellenőrzött változat] | [ellenőrzött változat] |
a Robot: Automatikus szövegcsere (-Művészeti Lexikon +Művészeti lexikon) |
építészeti sablon |
||
(12 közbenső módosítás, amit 8 másik szerkesztő végzett, nincs mutatva) | |||
1. sor: | 1. sor: | ||
[[Fájl:London-TowerBridge-1900-Closed.jpg|bélyegkép|Tower Bridge]] |
[[Fájl:London-TowerBridge-1900-Closed.jpg|bélyegkép|A [[london]]i [[Tower Bridge]]]] |
||
[[Fájl: |
[[Fájl:Fót, Katolikus plébániatemplom.jpg|bélyegkép|A [[fót]]i templomon [[Mór stílus|mór]] és [[Bizánci építészet|bizánci]] elemek is előfordulnak]] |
||
[[Fájl:House of Parlament, Budapest, Hungary.JPG|bélyegkép|Az Országház épülete]] |
[[Fájl:House of Parlament, Budapest, Hungary.JPG|bélyegkép|Az Országház épülete]] |
||
A '''neogótika''' az első [[romantika|romantikus]] építészeti stílusirányzat, mely tisztán a [[gótika]] stíluselemeiből táplálkozik. A [[18. század]]ban alakult ki [[Anglia|Angliában]]. [[Horace Walpole]], az első brit miniszterelnök fia úgy építtette meg kastélyát, a |
A '''neogótika''' ([[Magyar nyelv|magyarul]]: ''újgótika'') az első [[romantika|romantikus]] építészeti stílusirányzat, mely tisztán a [[gótika]] stíluselemeiből táplálkozik. A [[18. század]]ban alakult ki [[Anglia|Angliában]]. [[Horace Walpole]], az első brit miniszterelnök fia úgy építtette meg kastélyát, a [[Strawberry Hill]]t, hogy az a középkort idézze. Kortársai ekkor kinevették és különcnek tartották, azonban ez a kastély a romantikus építészet első példája. A [[19. század]] 30-as, 40-es éveiben volt az angol romantika virágkora, ekkor már valóságos divat volt a neogótika. Ezt az időszakot gótikus újjászületésnek (gothic revival) nevezték. A század közepén felépült a [[london]]i Houses of Parliament, [[Charles Barry]] tervei alapján, majd a Tower Bridge is, mely stílusával a [[londoni Tower|Towerhez]] kíván illeszkedni. [[Nyugat-Európa|Nyugat-Európában]] a század második felében a neogótikát és általában a neostílusokat kiszorította az [[eklektika]] és a [[vas]]vázas építkezés. |
||
[[Magyarország]]on, mivel a romantika csak később jelent meg, a neogótika a [[historizmus]] egyik megnyilvánulása, mert a romantikát a [[Feszl Frigyes|Feszl-féle]] nemzeti építészet képviselte a század közepén. Érdekes azonban, hogy a [[középkor]] hangulatát felidéző, olykor gótikus elemeket is felhasználó építészet már korábban jelen volt: a |
[[Magyarország]]on, mivel a romantika csak később jelent meg, a neogótika a [[historizmus]] egyik megnyilvánulása, mert a romantikát a [[Feszl Frigyes|Feszl-féle]] nemzeti építészet képviselte a század közepén. Érdekes azonban, hogy a [[középkor]] hangulatát felidéző, olykor gótikus elemeket is felhasználó építészet már korábban jelen volt: a [[Povolny Ferenc]] által tervezett [[Pétervására|pétervásárai]] plébániatemplom ([[1817]]) [[európa]]i viszonylatban is különlegesség. A 40-es években [[Brein Ferenc]] ú.n. [[Csősztorony]]a és [[Ybl Miklós]] fóti plébániatemploma képviseli a romantikus-neogótikus építészetet. Ám ahogyan Ybl, egész Magyarország építészete átváltott az eklektikára. |
||
Eklektika és historizmus egyszerre és egymástól áthatva jelentkezett a század utolsó évtizedeiben. A magyar neogótikus-eklektikus építészet szép példáit elsősorban [[Budapest]] adja. Bérpalotákon jellegzetes gótikus motívumok bukkannak fel, olykor tisztán, olykor [[reneszánsz]] és [[barokk]] motívumok között is. A |
Eklektika és historizmus egyszerre és egymástól áthatva jelentkezett a század utolsó évtizedeiben. A magyar neogótikus-eklektikus építészet szép példáit elsősorban [[Budapest]] adja. Bérpalotákon jellegzetes gótikus motívumok bukkannak fel, olykor tisztán, olykor [[reneszánsz]] és [[barokk]] motívumok között is. A neogótikus építészet világviszonylatban is jelentős alkotása a [[Steindl Imre]] tervei alapján épült [[Országház]]. Az épületen minden elem gótikus, a [[kupola|kupolát]] és barokkos alaprajzot kivéve. |
||
A korszakhoz hozzátartozik a műemlékek helyreállításának folyamata is, |
A korszakhoz hozzátartozik a műemlékek helyreállításának folyamata is, amely néha több kárt okozott, mint hasznot. A [[Mátyás-templom]] és [[kassa]]i [[Szent Erzsébet-dóm]] valóban új külsőt kaptak [[Steindl Imre]] tervei alapján, azonban az eredmény igazolta a műemlékvédő célokat. A Vajdahunyadvár helyreállítása során viszont az eredeti gótikus elemeket eltávolították, (miután Steindl nem tudott már a helyreállítással foglalkozni), helyükre a környezetbe nem illő neogót részletek kerültek. |
||
== Források == |
== Források == |
||
* Művészeti lexikon, Akadémiai Kiadó, Bp, 1966. |
* Művészeti lexikon, Akadémiai Kiadó, Bp, 1966. |
||
* Szentkirályi Zoltán: Az építészet világtörténete, [[Képzőművészeti Alap Kiadóvállalata]], Bp. |
* Szentkirályi Zoltán: Az építészet világtörténete, [[Képzőművészeti Alap Kiadóvállalata]], Bp. |
||
{{Romantika}} |
{{Romantika}} |
||
{{Európa építészete}} |
|||
[[Kategória:Romantika]] |
[[Kategória:Romantika]] |
||
[[Kategória:Historizmus]] |
[[Kategória:Historizmus]] |
||
[[en:Gothic Revival architecture]] |
|||
[[ar:العمارة القوطية الجديدة]] |
|||
[[be:Неаготыка]] |
|||
[[be-x-old:Нэаготыка]] |
|||
[[bg:Неоготика]] |
|||
[[ca:Neogòtic]] |
|||
[[cs:Novogotika]] |
|||
[[cy:Adfywiad Gothig]] |
|||
[[da:Nygotik]] |
|||
[[de:Neugotik]] |
|||
[[es:Arquitectura neogótica]] |
|||
[[eu:Arkitektura neogotiko]] |
|||
[[fi:Uusgotiikka]] |
|||
[[fr:Style néogothique]] |
|||
[[fy:Neogotyk]] |
|||
[[gl:Arquitectura neogótica]] |
|||
[[he:התחייה הגותית]] |
|||
[[hr:Neogotika]] |
|||
[[it:Architettura neogotica]] |
|||
[[ja:ゴシック・リヴァイヴァル建築]] |
|||
[[lb:Neigotik]] |
|||
[[li:Neogotiek]] |
|||
[[lt:Neogotika]] |
|||
[[mk:Неоготика]] |
|||
[[nl:Neogotiek]] |
|||
[[no:Nygotikk]] |
|||
[[nrm:Néo-Gothique]] |
|||
[[pl:Neogotyk]] |
|||
[[pt:Neogótico]] |
|||
[[ro:Arhitectură neogotică]] |
|||
[[ru:Неоготика]] |
|||
[[simple:Gothic Revival architecture]] |
|||
[[sk:Neogotika]] |
|||
[[sr:Неоготика]] |
|||
[[sv:Nygotik]] |
|||
[[th:สถาปัตยกรรมฟื้นฟูกอธิค]] |
|||
[[tr:Neogotik]] |
|||
[[uk:Неоготика]] |
|||
[[zh:哥德復興式建築]] |
A lap jelenlegi, 2020. július 8., 12:10-kori változata
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/60/London-TowerBridge-1900-Closed.jpg/220px-London-TowerBridge-1900-Closed.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/99/F%C3%B3t%2C_Katolikus_pl%C3%A9b%C3%A1niatemplom.jpg/220px-F%C3%B3t%2C_Katolikus_pl%C3%A9b%C3%A1niatemplom.jpg)
A neogótika (magyarul: újgótika) az első romantikus építészeti stílusirányzat, mely tisztán a gótika stíluselemeiből táplálkozik. A 18. században alakult ki Angliában. Horace Walpole, az első brit miniszterelnök fia úgy építtette meg kastélyát, a Strawberry Hillt, hogy az a középkort idézze. Kortársai ekkor kinevették és különcnek tartották, azonban ez a kastély a romantikus építészet első példája. A 19. század 30-as, 40-es éveiben volt az angol romantika virágkora, ekkor már valóságos divat volt a neogótika. Ezt az időszakot gótikus újjászületésnek (gothic revival) nevezték. A század közepén felépült a londoni Houses of Parliament, Charles Barry tervei alapján, majd a Tower Bridge is, mely stílusával a Towerhez kíván illeszkedni. Nyugat-Európában a század második felében a neogótikát és általában a neostílusokat kiszorította az eklektika és a vasvázas építkezés.
Magyarországon, mivel a romantika csak később jelent meg, a neogótika a historizmus egyik megnyilvánulása, mert a romantikát a Feszl-féle nemzeti építészet képviselte a század közepén. Érdekes azonban, hogy a középkor hangulatát felidéző, olykor gótikus elemeket is felhasználó építészet már korábban jelen volt: a Povolny Ferenc által tervezett pétervásárai plébániatemplom (1817) európai viszonylatban is különlegesség. A 40-es években Brein Ferenc ú.n. Csősztoronya és Ybl Miklós fóti plébániatemploma képviseli a romantikus-neogótikus építészetet. Ám ahogyan Ybl, egész Magyarország építészete átváltott az eklektikára.
Eklektika és historizmus egyszerre és egymástól áthatva jelentkezett a század utolsó évtizedeiben. A magyar neogótikus-eklektikus építészet szép példáit elsősorban Budapest adja. Bérpalotákon jellegzetes gótikus motívumok bukkannak fel, olykor tisztán, olykor reneszánsz és barokk motívumok között is. A neogótikus építészet világviszonylatban is jelentős alkotása a Steindl Imre tervei alapján épült Országház. Az épületen minden elem gótikus, a kupolát és barokkos alaprajzot kivéve.
A korszakhoz hozzátartozik a műemlékek helyreállításának folyamata is, amely néha több kárt okozott, mint hasznot. A Mátyás-templom és kassai Szent Erzsébet-dóm valóban új külsőt kaptak Steindl Imre tervei alapján, azonban az eredmény igazolta a műemlékvédő célokat. A Vajdahunyadvár helyreállítása során viszont az eredeti gótikus elemeket eltávolították, (miután Steindl nem tudott már a helyreállítással foglalkozni), helyükre a környezetbe nem illő neogót részletek kerültek.
Források
[szerkesztés]- Művészeti lexikon, Akadémiai Kiadó, Bp, 1966.
- Szentkirályi Zoltán: Az építészet világtörténete, Képzőművészeti Alap Kiadóvállalata, Bp.