Speyeri dóm
Ez a szócikk nem tünteti fel a független forrásokat, amelyeket felhasználtak a készítése során. Emiatt nem tudjuk közvetlenül ellenőrizni, hogy a szócikkben szereplő állítások helytállóak-e. Segíts megbízható forrásokat találni az állításokhoz! Lásd még: A Wikipédia nem az első közlés helye. |
A speyeri dóm a Speyeri egyházmegye székesegyháza, a román építészeti stílus egyik legimpozánsabb németországi képviselője. Az európai építészet fordulópontjának és a középkori építészet egyik csúcsteljesítményének is tekintik.[1] A mainzi és a wormsi katedrálisok mellett egyike a rajnavidéki úgynevezett császári katedrálisoknak. A legnagyobb fennmaradt románkori épület a részben romokban álló Cluny-i apátsággal együtt.
![]() |
Ez a dóm a Világörökség része |
Speyeri dóm | |
UNESCO világörökségi helyszín | |
![]() | |
A speyeri dóm homlokzata | |
![]() | |
Vallás | katolicizmus |
Egyházmegye | Speyeri egyházmegye |
Védőszent | Szent István |
Építési adatok | |
Építése | 1080 |
Stílus | román építészet |
Tervezője | Bambergi Szent Ottó |
Alapadatok | |
Hosszúság | 134 m |
Szélesség | 37,62 m |
Világörökségi adatok | |
Világörökség-azonosító | 168 |
Típus | Kulturális helyszín |
Kritériumok | II |
Felvétel éve | 1981 |
Település | Speyer |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
A Speyeri dóm weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Speyeri dóm témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Története
szerkesztésA dómot II. Konrád német-római császár alapította 1030-ban azzal a céllal, hogy ez legyen a nyugati világ legnagyobb temploma. A munkák befejezését azonban sem ő, sem fia, III. Henrik német-római császár nem érte meg. Végül is a felszentelés az unoka, IV. Henrik német-római császár idejében, 1061-ben történt.
Szűk 20 évvel később IV. Henrik félig lebontatta a dómot, hogy még nagyobbra építtesse: a nyugati részen levették a tetőt, és az épületet öt méterrel megmagasították. A keleti részen a dómot egészen az alapokig lebontották és nyolc méteres erős új alapozást készítettek. A csúcsíves keleti torony a burgundi román stílus jegyeit mutatja. IV. Henrik halálának évében (1106) az új dóm elkészült, és korának legnagyobb építménye volt.
-
1061
-
1135
Speyernek akkoriban körülbelül 500 lakosa volt. IV. Henrik tisztán hatalmi okokból építtetett egy ilyen hatalmas dómot a parányi városkába. A német-római császárok nemcsak világi, hanem egyházi hatalmat is követeltek maguknak. Az ebből származó politikai konfliktus a pápával a IV. Henrik és VII. Gergely pápa közötti invesztitúraharc idején tetőzött. A speyeri dóm mérete és pompája a császár hatalmi igényeit hivatott alátámasztani.
1689-ben, a pfalzi örökösödési háború idején, a speyeri polgárok bútoraikat és háztartási felszereléseiket a dómba vitték, hogy a francia csapatok gyújtogatásai elől biztonságban legyenek. A remény azonban megcsalta a polgárokat: a katonák betörtek a templomba és felgyújtották a felhalmozott bútorokat. A nagy forróságtól a nyugati szárny boltíve beomlott. A keleti szárny viszont ellenállt a lángoknak. A katonák a császári sírok egy részét is feltörték és kirabolták.
-
1754
-
1756
A 18. század második felében lett pénz ismét a dóm nyugati felének újjáépítésére. A kaput barokk stílusban építették újjá.
A francia forradalom alatt a dóm ismét a politika színhelyévé vált: a nép a dómban garázdálkodva széttörte az összes oltárt. 1806-ban úgy tervezték, hogy a dómot lebontják és építőanyagként hasznosítják, de ezt Joseph Ludwig Colmar mainzi püspök megakadályozta. A napóleoni háborúk idején a francia csapatok istállónak, illetve takarmány- és anyagraktárnak használták a dómot.
Napóleon bukása után a dómot újraszentelték és restaurálták. 1818 óta püspöki székesegyházként működik. 1846-53 között I. Lajos bajor király megbízásából Johann von Schraudolph készítette a freskókat nazarénus stílusban.
A 20. század fordulójára az ízlés megváltozott. 1916-ban úgy tartották, hogy a festés a legnagyobb csapás, ami a dómot története során érte.
-
1854
-
1967
A 20. század közepén az épületet egy addig nem látott formában újra "románosították". Az 1960-as években a jó állapotban levő festést 19 négyzetméternyi freskó kivételével eltávolították. A törékennyé vált homokkő részeket cementtel erősítették meg. Az épület több részletét ismét román stílusuvá alakították. A dóm a történelmi városmaggal együtt sértetlenül vészelte át a második világháborút, a település ellen indított csekély számú bombatámadás a vasút megbénítására korlátozódott.
1996-tól a dómot teljesen felújítják. A munka várhatóan 2015-ig tart és 26 millió euróba fog kerülni; a finanszírozásra egy alapítványt hoztak létre. A Scraudolph-féle freskókat jelenleg szanálják, és a dóm császári termében lesznek kiállítva.
Műszaki adatok
szerkesztés- Teljes hossza: 134 m
- Kereszthajó hossza: 73 m
- Kereszthajó szélessége: 37,62 m
- Középhajó hossza: 33 m
- Középhajó szélessége: 15 m
- A főhajó magassága: 33 m
- Keleti tornyok magassága: 71,20 m
- Nyugati tornyok magassága: 65,60 m
- Teljes területe: 4470 m²
Afra-kápolna
szerkesztésA későbbi V. Henrik augsburgi Szent Afra napján született, ezért külön kápolnát szenteltek a korai keresztény vértanúnak. Szent Afráról kevés biztos adat áll rendelkezésre. Miután apját megölték, anyjával együtt vándorútra keltek. Augsburgban Afra Vénusz-papnőként prostitúcióra adta magát. Egy keresztényüldözés során Narcissus püspök az ő házukban talált menedéket és a nőket megismertette a keresztény hittel. Afra megtért és a püspök megkeresztelte; az új hite miatt tűzhalálra ítélték.
Katalin-kápolna
szerkesztésA Katalin-kápolna III. Henrik egyik lányának a születésnapjára emlékeztet, amely Alexandriai Szent Katalin ünnepére esett (november 25.). A keresztény hagyomány szerint Szent Katalin fiatal és intelligens szépség, aki a szüzességnek szentelte magát.
Nyugati homlokzat
szerkesztésA piros és fehér kövek váltakozását már a római korban is használták, de csak belső díszítésre. A nyugati homlokzaton a ezt a fajta díszítést Hübsch építész vezette be a dóm átalakításakor. A nyugati oldal gazdagon díszített. A közepe körül található a kerek ablak, középen Krisztus alakjával, a négy sarokban pedig a négy evangélista szimbólumaival. A nyugati bejárat felett a dóm védelmezőit lehet látni:
Itt vannak eltemetve
szerkesztés- II. Konrád német-római császár († 1039) és felesége, Sváb Gizella († 1043)
- III. Henrik német-római császár († 1056)
- IV. Henrik német-római császár († 1106), és felesége, Savoyai Berta († 1087)
- V. Henrik német-római császár († 1125)
- Burgundiai Beatrix német-római császárné, (Barbarossa Frigyes felesége) († 1184), és Ágnes nevű lánya
- Sváb Fülöp német király († 1208)
- Habsburg Rudolf német király († 1291)
- Adolf német király († 1298)
- I. Albert német király († 1308)
További információk
szerkesztésJegyzetek
szerkesztés- ↑ Világörökség, az emberiség kulturális és természeti értékei, ford.: Karáth Tamás:. Partvonal kiadó [2009]. ISBN 9789639110232