Julius Epstein
Julius Epstein | |
![]() | |
Rođenje | 7. kolovoza 1832. |
---|---|
Smrt | 3. ožujka 1926. |
Nacionalnost | Hrvat, Austrijanac |
Etnicitet | Židov |
Državljanstvo | Austro-Ugarska Monarhija |
Zanimanje | pijanist |
Supruga | Amalija Mautner-Epstein |
Djeca | Richard Rudolfina Eugénia |
Portal o životopisima |
Julius Epstein (Zagreb, 7. kolovoza 1832. – Beč, Austrija, 3. ožujka 1926.), znameniti hrvatsko-austrijski pijanist i klavirski pedagog.
Julius (Julije) Epstein je rođen u Zagrebu, 7. kolovoza 1832. u židovskoj obitelji.[1][2][3] Odrastao je u Zagrebu s dvojicom braće; Ignatzom (Vatroslav) i Jacquesom (Jakov). Sa suprugom Amalijom Mautner-Epstein imao je troje djece; Richarda, Rudolfinu i Eugéniu. Epsteinov sin Richard, poznati zagrebački pijanist i muzički pedagog na Sveučilištu za glazbu i izvedbene umjetnosti u Beču, je ubijen za vrijeme Holokausta.[1] Kći mu Rudolfina je bila čelistica, a Eugenia violinistica. Epsteinove kćeri su tijekom sezone 1876. – 1877. odradile uspješnu zajedničku turneju po Njemačkoj.[1][2][3][4]
Tijekom školovanja u Zagrebu Epsteinov je profesor bio hrvatski pjesnik Vatroslav Lichtenegger, dok je u Beču studirao pod Johannom Rufinatschom i Antonom Halmom. Epstein je debitirao 1852. godine, te je ubrzo postao jedan od popularnijih pijanista i profesora u Beču. Od 1867. do 1901. godine, Epstein je kao profesor predavao na Sveučilištu za glazbu i izvedbene umjetnosti u Beču gdje su mu među ostalima studenti bili; Ignaz Brüll, Marcella Sembrich, Mathilde Kralik, Gustav Mahler, Blagoje Bersa i Richard Robert. Epstein je izvodio i uređivao Beethovenove klavirske sonate, Mendelssohnovu sonatu "Sämmtliche Clavierwerke" i Schubertovu sonatu "Kritisch Durchgesehene Gesammtausgabe". Bio je dobar prijatelj Ferde Livadića i mentor Gustava Mahlera. 1846. godine, Epstein je u Zagrebu sa svojom braćom osnovao Društvo čovječnosti, koje je pomagalo potrebite diljem Trojedne Kraljevine Hrvatske, Slavonije i Dalmacije. Julius Epstein preminuo je 3. ožujka 1926. godine u Beču.[1][2][3][4]
- ↑ a b c d Mira Kolar Dimitrijević, 1998, str. 5, 102
- ↑ a b c Ognjen Kraus, 1998, str. 239
- ↑ a b c Tamara Jurkić Sviben, »Motivi i poticaji hrvatskih glazbenika židovskoga podrijetla u hrvatskoj kulturi i hrvatskoj glazbenoj baštini«, Znanstveni časopis za hrvatsku kulturu Hrvatskih studija Sveučilišta u Zagrebu "Kroatologija", vol.1, br. 1, Zagreb, listopad 2010., str. 119. ISSN 1647-8050 nevaljani ISSN (Hrčak)
- ↑ a b (engl.)EPSTEIN or EPPSTEIN:. Jewish Encyclopedia. Pristupljeno 6. siječnja 2014.
- Kolar Dimitrijević, Mira. 1998. Društvo čovječnosti 1846 - 1946. Židovska općina Zagreb, Kulturno društvo "Miroslav Šalom Freiberger". Zagreb. ISBN 953-97067-3-4
- Kraus, Ognjen. 1998. Dva stoljeća povijesti i kulture Židova u Zagrebu i Hrvatskoj. Židovska općina Zagreb. Zagreb. ISBN 953-96836-2-9