Rovaniemen lentoasema
Rovaniemen lentoasema | |||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() Rovaniemen lentoaseman terminaali |
|||||||||
IATA-koodi | RVN | ||||||||
ICAO-koodi | EFRO | ||||||||
Sijainti | Rovaniemi | ||||||||
Koordinaatit | |||||||||
Tyyppi | julkinen, sotilas | ||||||||
Ylläpitäjä | Finavia | ||||||||
Valmistumisvuosi | 1940 | ||||||||
Korkeus | 196 m | ||||||||
Liikenneyhteydet | |||||||||
Tärkein keskus ja etäisyys | Rovaniemi – 9,2 km | ||||||||
Kiitotie | |||||||||
|
|||||||||
Matkustajamäärä (2023) | 735 078 | ||||||||
Huomioita | |||||||||
Lähteet | AIP [1] |
Rovaniemen lentoasema (pohjoissaameksi Roavvenjárgga girdingieddi) (IATA: RVN, ICAO: EFRO) on matkustajamäärältään Suomen toiseksi vilkkain[2] lentoasema Helsinki-Vantaan lentoaseman jälkeen. Se sijaitsee Rovaniemeltä noin yhdeksän kilometriä koilliseen. Vuonna 2023 sen kautta kulki 735 000 lentomatkustajaa.[3]
Pohjoinen napapiiri kulkee juuri lentoaseman kiitotien poikki[4].
Vuonna 2023 lentoasema teki uuden matkustajaennätyksen ja nousi ensimmäistä kertaa historiassaan Suomen 2. vilkkaimmaksi lentoasemaksi matkustajamäärältään (735 078), sekä liikenneilmailun laskeutumisien määrällä mitattuna (3 089).[5]
Lentoasemalla on käytössä ILS CAT II -tarkkuuslähestymisjärjestelmä kiitotielle 21. Tämä mahdollistaa laskeutumiset myös huonossa säässä.
Concorde on vieraillut Rovaniemellä kolmesti, vuosina 1984, 1999 ja 2000. Vuonna 1999 paikalla olivat yhtä aikaa sekä Air Francen että British Airwaysin Concordet.[6][7]
Historiaa
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a3/Bundesarchiv_Bild_183-J16636%2C_Nordeuropa%2C_Eduard_Dietl%2C_Albert_Speer.jpg/175px-Bundesarchiv_Bild_183-J16636%2C_Nordeuropa%2C_Eduard_Dietl%2C_Albert_Speer.jpg)
Rovaniemen maalaiskunnan Someroharjulle valmistui vuonna 1940 kaksi nurmipäällysteistä kiitotietä, joilta Aero Oy aloitti lentotoimintansa. Jatkosodan aikana Rovaniemen lentokenttä toimi Luftwaffen päälentokenttänä ja huoltokeskuksena Lapissa.
- 1939: Lentoaseman rakennustyöt käynnistyvät.
- 1940: Kaksi nurmipäällysteistä kiitotietä valmistuu. Saman vuoden kesäkuussa Aero aloitti liikenteen reitille Helsinki–Tampere–Vaasa–Kokkola–Oulu–Kemi–Rovaniemi–Sodankylä–Petsamo. Lentoaika välilaskuineen oli 8,5 tuntia.
- 1948: Sodassa tuhoutuneen lentoaseman jälleenrakennustyöt alkavat. Säännöllinen reittiliikenne alkaa kesäkuussa.
- 1953: Kolmas lentoasema- ja lennonvarmistusrakennus valmistuu.
- 1961: Pohjois-Suomen aluelennonjohto siirtyy Kemistä Rovaniemelle.
- 1974: Hämeen lennosto muuttaa Tikkakoskelta Rovaniemelle ja Lapin lennosto aloittaa toimintansa.
- 1981: Kiitotietä jatketaan 3 000 metriin.
- 1984: Uusi lennonvarmistusrakennus otetaan käyttöön.
- 1992: Nykyinen asemarakennus valmistuu.
- 2000: Lentoasemarakennusta laajennetaan ja matkustajasillat otetaan käyttöön.
- 2006: Uusi lennonjohtotorni valmistuu.[8]
- 2019: Lentoasemarakennuksen kolmas laajennus valmistuu.
Reittilennot
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Lentoyhtiö | Kohteet |
---|---|
Air France | Kausittainen: Pariisi-Charles de Gaulle[9] |
Austrian Airlines | Kausittainen: Wien[10] |
Easyjet | Kausittainen: Amsterdam, Bristol, Pariisi, Lontoo-Luton, Lontoo-Gatwick[11], Napoli, Edinburgh, Manchester, Milano-Malpensa |
Edelweiss | Kausittainen: Zürich |
Eurowings | Kausittainen: Düsseldorf[12], Berliini[13] |
Finnair | Helsinki, Kausittainen: Tromssa |
Iberia | Kausittainen: Madrid[14] |
KLM | Kausittainen: Amsterdam[15] |
Norwegian Air Shuttle | Helsinki, Kausittainen: Lontoo-Gatwick, Munchen |
Ryanair | Kausittainen: Bryssel-Charleroi, Dublin, Liverpool[16], Milano, Lontoo-Stansted[17] |
Scandinavian Airlines | Kausittainen: Kööpenhamina |
Transavia | Kausittainen: Pariisi |
TUI Airways | Kausittainen: Birmingham, Bristol, Lontoo-Gatwick, Manchester, Newcastle |
Turkish Airlines | Kausittainen: Istanbul |
Vueling Airlines | Kausittainen: Barcelona |
Mahdollinen lentoreitti Rovaniemen ja Pekingin välillä
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Vuonna 2017 Suomen valtio on neuvotteli Kiinan valtion kanssa sopimuksen, jonka mukaan Rovaniemen ja Pekingin välille voidaan perustaa lentoreitti.[18]
Matkustajatilastot
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Vuosi | Kotimaa | Ulkomaat | Yhteensä | Muutos |
---|---|---|---|---|
2005 | 295 205 | 89 317 | 384 522 | −2,5 % ![]() |
2006 | 330 910 | 101 377 | 432 287 | +12,4 % ![]() |
2007 | 348 275 | 101 810 | 450 085 | +4,1 % ![]() |
2008 | 308 870 | 91 607 | 400 477 | −11,0 % ![]() |
2009 | 246 089 | 63 642 | 309 731 | −22,7 % ![]() |
2010 | 246 464 | 63 357 | 309 821 | +0,1 % ![]() |
2011 | 329 990 | 66 835 | 396 825 | +5,7 % ![]() |
2012 | 345 763 | 58 129 | 403 892 | +1,8 % ![]() |
2013 | 363 670 | 63 697 | 427 367 | +5,8 % ![]() |
2014 | 376 183 | 68 378 | 444 561 | +4,0 % ![]() |
2015 | 404 712 | 73 635 | 478 347 | +7,6 % ![]() |
2016 | 397 799 | 90 058 | 487 857 | +2,0 % ![]() |
2017 | 455 589 | 123 881 | 579 470 | +18,8 % ![]() |
2018 | 512 033 | 132 111 | 644 144 | +11,2 % ![]() |
2019 | 540 467 | 120 657 | 661 124 | +2,6 % ![]() |
2020 | 219 259 | 48 863 | 268 122 | -59,4 % ![]() |
2021 | 198 119 | 56 860 | 254 979 | -4,9 % ![]() |
2022 | 401 694 | 159 040 | 560 734 | +120,0 % ![]() |
2023 | 454 775 | 280 303 | 735 078 | +31,1 % ![]() |
Lentoaseman muita toimijoita
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0d/Rovaniemi_Airport_0776.jpg/250px-Rovaniemi_Airport_0776.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/ae/Norwegian_B737_LN-DYR_at_EFRO_20120209_01.jpg/250px-Norwegian_B737_LN-DYR_at_EFRO_20120209_01.jpg)
Finavia (entinen Ilmailulaitos) huolehtii lentoaseman ylläpidosta, muun muassa lennonjohdosta, kunnossapidosta, lennonneuvonnasta ja lentoterminaalin monista toiminnoista. Vuodesta 2016 Finavia ja Joulupukkisäätiö ovat kehittäneet Rovaniemeä Joulupukin virallisena lentoasemana[19]. Joulupukin pajakylä ja luola Santa Park sijaitsevat noin kahden kilometrin etäisyydellä lentoasemasta valtatie 4:n varrella.
Rovaniemen lentoasema on niin sanottu yhteistoimintalentoasema, jossa on sekä siviili- että sotilasilmailua.
Puolustusvoimat
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Lentoasemalla toimii Lapin lennosto, jonka pääasiallisena kalustona ovat Hornet-hävittäjät.
Rajavartiolaitos
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Rajavartiolaitoksen vartiolentolaivueen Rovaniemen vartiolentue toimii lentoasemalla.[20]
Muita toimijoita
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- Ilmatieteen laitos, lento- ja sotilassääpalvelu
- FinnHEMS, lääkintähelikopteripalvelu
- Shell, polttoainejakelu
- Airpro Oy, huolintapalvelut
- SSP Finland, ravintolapalvelut
- Napapiirin lahja, myymälä
- Avis, autovuokraamo
- Europcar, autovuokraamo
- Hertz, autovuokraamo
- Sixt, autovuokraamo
- Finn-Rent, autovuokraamo
- Green Motion, autovuokraamo
Liikenneyhteydet
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Lentoasemalta on taksien lisäksi Airportbus ja Santa's Express lentokenttäkuljetus kaupunkiin. Reitit kulkevat linja-autoaseman ja suurimpien hotellien kautta. Matka Rovaniemen keskustaan ja keskustasta lentokentälle kestää noin 15–20 minuuttia.
Lentoasemalta on aikataulunmukaiset linja-autoyhteydet Nuorgamiin, Karigasniemelle, Inariin, Ivaloon, Saariselälle, Sodankylään, Luostolle, Pyhätunturille, Kemijärvelle, Sallaan, Savukoskelle ja Pelkosenniemelle. Läntisen Lapin tunturikeskuksiin, Leville, Ylläkselle, Olokselle, Pallakselle ja Kilpisjärvelle on yhteydet Rovaniemen linja-autoasemalta.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/88/Exterior_of_Rovaniemi_Airport.jpg/250px-Exterior_of_Rovaniemi_Airport.jpg)
Airportbusin autot ovat kentällä koneiden saapuessa. Ne kuljettavat matkustajia Rovaniemen kaupungin ja ympäristön alueelle tai alueelta. Santa's Express kulkee julkaistujen aikataulujen mukaan keskustaan.
Tunnustukset
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Finavia on valinnut Rovaniemen lentoaseman vuoden lentoasemaksi vuosina 2006[21] ja 2015[22].
Rakentaminen
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Lentoaseman suunnittelijat on palkittu Vuoden teräsrakenne -palkinnolla vuonna 1992. Palkitut ovat arkkitehdit Mikko Heikkinen ja Markku Komonen sekä diplomi-insinööri Erkki Juva ja insinööri Ritva Kyllönen.[23]
Investointi
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Vuosina 2014–2015 Finavia investoi 20 miljoonaa euroa Lapin lentoasemiin. Tuolloin muun muassa Rovaniemen lentoasemalla parannettiin terminaalin toimivuutta, palveluja ja viihtyisyyttä.[22]
Finavia käynnisti vuoden 2018 alussa mittavan 55 miljoonan euron kehitysohjelman Kittilän, Rovaniemen ja Ivalon asemilla, jonka myötä Lapin lentoasemat valmistautuvat palvelemaan kahta miljoonaa matkustajaa vuodessa. Rovaniemen lentoaseman osuus oli 25 miljoonaa euroa. Terminaalin laajennuksen myötä tilat kasvoivat 6000 neliöstä 11 000 neliöön, ja myös pysäköintipaikkoja rakennettiin lisää. Lentoaseman tuntikapasiteetti kasvoi aikaisemmasta kolmesta koneesta viiteen. Matkustusta helpottavat uudet passintarkastus-, lähtöselvitys- ja turvatarkastuslinjat sekä lähtöportit ja laajennettu matkatavarajärjestelmä. Laajennuksen myötä check-in -pisteiden määrä nousi kahdeksasta neljääntoista. Laajennuksen yhteydessä tehtiin myös päätös rakentaa kolmas matkustajasilta, joka otettiin käyttöön talvikaudelle 2022-2023.[24]
Lähteet
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- ↑ EFRO - Rovaniemi ais.fi. Arkistoitu 26.5.2023. Viitattu 26.5.2023.
- ↑ Lentoliikenteen tilastot Finavia.fi. Finavia. Viitattu 19.1.2024.
- ↑ Pohjoisen napapiirin ja joulupukin virallinen lentoasema Rovaniemi avattiin 80 vuotta sitten Lentoposti.fi. 21.6.2020. Viitattu 20.12.2020.
- ↑ https://www.finavia.fi/fi/tietoa-finaviasta/tietoa-lentoliikenteesta/liikennetilastot?id=
- ↑ Kaksi brittiä sai pubissa villin idean lennättää valkoinen koukkunokka Rovaniemelle – sen jälkeen Lapin matkailu ei ollut enää entisensä Lapin Kansa. Viitattu 17.4.2021.
- ↑ Vanhat kuvat: Jouluturisteja Rovaniemelle lennättänyt Concorde houkutteli yli 10 000 ihmistä katsomaan yliäänikonetta Kaleva. Viitattu 17.4.2021.
- ↑ Rovaniemen lentoasema lyhyesti Finavia. Viitattu 20.12.2020.
- ↑ Air France lentää talvella Pariisista Rovaniemen lisäksi myös Kittilään | Finavia www.finavia.fi. Viitattu 7.12.2022.
- ↑ Lappiin uusi lentoyhteys Wienistä Rovaniemelle ja Kittilään ensi talvena Yle Uutiset. Viitattu 26.5.2023.
- ↑ Taas uusi lentoyhteys Rovaniemeltä ulkomaille: Easyjet aloittaa lennot Lappiin Yle Uutiset. Viitattu 9.8.2018.
- ↑ Eurowings aloittaa joulukuussa 2021 lennot Düsseldorfista Rovaniemelle | lentoposti.fi www.lentoposti.fi. 12.7.2021. Viitattu 13.7.2021.
- ↑ Eurowings aloittaa ensi talvena Berliinin ja Rovaniemen väliset lennot Yle Uutiset. Viitattu 26.5.2023. [vanhentunut linkki]
- ↑ Rovaniemeltä pääsee pian suoralla lennolla Espanjaan.. Yle Uutiset. Viitattu 11.5.2023.
- ↑ KLM:n lennot Rovaniemen lentoasemalta Amsterdamiin alkoivat | Finavia www.finavia.fi. Viitattu 7.12.2022.
- ↑ Rovaniemelle taas uusi suora lentoyhteys – Ryanair lentää talvella Rovaniemeltä Liverpooliin Lapin Kansa. Viitattu 27.6.2023.
- ↑ Rovaniemen yhteydet Eurooppaan kasvavat -Ryanair avaa uusia reittejä ensi talveen Visit Rovaniemi. Arkistoitu 2.7.2022. Viitattu 3.4.2022.
- ↑ Räihä, Tapio: Lappi voi saada suorat lentovuorot Kiinaan... Yle. 21.4.2017.
- ↑ Rovaniemen lentoasema on Joulupukin virallinen lentoasema Joulupukkisäätiö. 30.3.2016. Viitattu 20.12.2020.
- ↑ Vartiolentolaivue lyhyesti raja.fi. Rajavartiolaitos. Arkistoitu 17.4.2012. Viitattu 13.10.2012.
- ↑ Rovaniemestä vuoden 2006 lentoasema 28.11.2006. Finavia. Arkistoitu 30.6.2011. Viitattu 16.7.2011.
- ↑ a b Lapin vetovoima kasvaa... Finavia. 6.11.2015. Viitattu 20.12.2020.
- ↑ Teräsrakennepalkinnot 1980–2010 Teräsrakenneyhdistys. Arkistoitu 3.5.2014. Viitattu 8.4.2012.
- ↑ Rovaniemen lentoasema kasvaa turismin imussa Projektiuutiset. Viitattu 26.5.2023.
Aiheesta muualla
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rovaniemen lentoasema Wikimedia Commonsissa
- Finavia – Rovaniemen lentoasema
- Suomen ilmailukäsikirja – Rovaniemen lentoasema (Arkistoitu – Internet Archive)
- Virtual Finnairin esittely Rovaniemen lentoasemasta (Arkistoitu – Internet Archive)
- Rovaniemen vartiolentolaivue (Arkistoitu – Internet Archive)
- Alakulppi, Jaakko: Lapin ilmailuhistoria I, Enontekiön kuumailmapallosta 1799 Lapin ilmasotaan 1944–1945. 2000, täydennetty 2004.
- Alakulppi, Jaakko: Lapin ilmailuhistoria II, jälleenrakentamisesta 1945 Lapin lentomatkailuun ja Hornet -kauteen 2001. 2006.
|