Riian metro
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/cd/Rigas_metro_karte-preview.png/250px-Rigas_metro_karte-preview.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/1c/Riga-metro-station-uzvaras.jpg/250px-Riga-metro-station-uzvaras.jpg)
Riian metro (latv. Rīgas metro) oli Latvian pääkaupunkiin Riikaan Neuvostoliiton aikaan suunniteltu metro, jota ei kuitenkaan toteutettu.
Toisen maailmansodan jälkeen Riian väkiluku oli kasvanut nopeasti, ja kaupungin liikenneyhteydet tarvitsivat uudistamista. Väinäjoen ylittäviä siltoja oli vain yksi, ja se ruuhkautui usein työläisten matkustaessa Ziepniekkalnsin, Zolitūden ja Imantan lähiöistä VEF-elektroniikkayhtiön laitoksiin vastarannalle.[1]
Ennen metron rakentamispäätöstä Riikaan harkittiin myös paikallisjunaliikenteen laajentamista uusilla asemilla sekä suurnopeusraitiovaunuja, joista jälkimmäinen ratkaisu olisi ollut Neuvostoliiton ensimmäinen. Näiden vaihtoehtojen ei kuitenkaan laskettu olevan riittäviä ongelmien ratkaisussa. Vuonna 1976 annettiin määräys alkaa tutkia metroverkon taloudellisia ja rakentamiseen liittyviä tekijöitä.[1]
Moskovalainen Megiprotrans-instituutti julkisti vuonna 1977 ensimmäiset suunnitelmat Riian metrolle. Metroon suunniteltiin kahta linjaa, joista toisen pääteasema olisi ollut Zasulauksin rautatieasemalla, mistä olisi ollut jatkoyhteys suosittuun Jūrmalan rantalomakaupunkiin. Ensimmäisen linjan arvioitiin olevan valmis vuonna 1990.[1]
1980-luvulla Riian metrosuunnitelmaan lisättiin vielä kolmas linja, mutta koko projektia vaikeutti se, että maaperä ei soveltunut metrotunneleiden rakentamiseen. Väinäjoen suiston maaperä koostuu dolomiitista ja hiekkakivestä, ja pelättiin, että metrotunnelit saattaisivat saada niiden yläpuolella sijaitsevat rakennukset romahtamaan. Vuonna 1980 vastuu metroprojektista siirrettiin leningradilaiselle Lenmetroprojekt-instituutille – Leningradiin oltiin aiemmin rakennettu onnistuneesti metroverkko, huolimatta Riian kanssa samankaltaisista maaperän tuottamista haasteista.[1]
1980-luvun lopulla metroprojekti oli jo likimain valmis aloitettavaksi, mutta sitä asettuivat vastustamaan ympäristönsuojelijat ja Latvian itsenäisyysliikkeen kannattajat, jolloin projekti hylättiin lopullisesti.[1]
Riian väkiluku on laskenut vuodesta 1989 lähtien. Se on Euroopan unionin väkiluvultaan suurin pääkaupunki, jossa ei ole metroverkkoa.[1]