Pentti Arajärvi
Pentti Arajärvi | |
---|---|
![]() |
|
Suomen tasavallan presidentin puoliso | |
1.3.2000–1.3.2012
|
|
Edeltäjä | Eeva Ahtisaari |
Seuraaja | Jenni Haukio |
Henkilötiedot | |
Syntynyt | 2. kesäkuuta 1948 Helsinki, Suomi |
Ammatti | professori, dosentti |
Arvonimi | oikeustieteen tohtori |
Vanhemmat | Tauno ja Terttu Arajärvi |
Puoliso | Tarja Halonen |
Tiedot | |
Puolue | SDP |
Pentti Ilkka Olavi Arajärvi[1] (s. 2. kesäkuuta 1948 Helsinki)[2] on suomalainen oikeustieteen tohtori, presidentti Tarja Halosen puoliso, sosiaalidemokraattinen poliitikko ja opetus- ja sosiaalialan asiantuntija.
Koulutus ja ura
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Arajärvi kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin lyseosta, eli Ressusta (nykyisin Ressun lukio), vuonna 1967 ja aloitti samana vuonna opintonsa Helsingin yliopiston oikeustieteellisessä tiedekunnassa. Hän valmistui oikeustieteen kandidaatiksi vuonna 1972. Vuosina 1977–1978 Arajärvi oli Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan puheenjohtaja.[1] Lisensiaatiksi hän valmistui vuonna 1996 ja väitteli tohtoriksi vuonna 2003.[2] Arajärven väitöskirja käsitteli toimeentuloturvan oikeellisuutta.[1]
Vuosina 1972–1984 Arajärvi työskenteli opetusministeriön virkamiehenä. Vuosina 1984–2000 Arajärvi toimi eduskunnan sosiaalivaliokunnan ja talousvaliokunnan sihteerinä[3] ja sittemmin sosiaali- ja terveysvaliokunnan valiokuntaneuvoksena. Halosen presidenttikaudella Arajärvi oli Kelan johtava tutkija vuosina 2000–2002. Arajärvi on toiminut selvitysmiehenä useissa sosiaalipoliittisissa kysymyksissä koskien toimeentuloturvaa (1997–1998), aikuiskoulutusta (2003), kansalaisjärjestöjen toimintaa (2006) ja maahanmuuttajien työllistymistä ja kannustinloukkuja (2008).[2]
Arajärvellä on sosiaalioikeuden dosentuuri Helsingin yliopistossa. Vuosina 2003–2006 hän toimi Joensuun yliopiston osa- ja määräaikaisena sosiaalioikeuden professorina ja samassa tehtävässä Itä-Suomen yliopistossa vuosina 2006–2011.[2] Maaliskuussa 2012 Arajärvi aloitti sosiaalioikeuden määräaikaisen, vuoden 2015 loppuun jatkuvan professuurin Helsingin yliopistossa.[4] Hän on kirjoittanut useita teoksia.
Poliittinen ura
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Arajärvi on ollut SDP:n jäsen vuodesta 1970. Hän toimi Helsingin kaupungin koululautakunnan jäsenenä vuosina 1989–1992 ja opetuslautakunnan varapuheenjohtajana 1993–2000.[1]
Maaliskuussa 2012 Arajärvi ilmoitti pyrkivänsä Helsingin kaupunginvaltuustoon syksyn 2012 kunnallisvaaleissa.[5] Hänet valittiin valtuustoon 3 682 äänellä, mikä oli vaalipiirin kuudenneksi suurin äänimäärä.[6] Hän tuli valituksi valtuustoon myös vuoden 2017 kunnallisvaaleissa. Arajärvi oli ehdolla kevään 2015 eduskuntavaaleissa ja sai 3 107 ääntä, mutta ei tullut valituksi.[7] Vuoden 2019 eduskuntavaaleissa hän oli jälleen ehdokkaana, mutta äänimäärä ei riittänyt valituksi tulemiseen.[8]
Suomen tasavallan presidentin puoliso
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c3/Dmitry_Medvedev_in_Finland_20_April_2009-5.jpg/250px-Dmitry_Medvedev_in_Finland_20_April_2009-5.jpg)
Arajärvestä tuli Suomen tasavallan presidentin puoliso vuonna 2000, kun hänen avopuolisonsa, ulkoministeri Tarja Halonen valittiin presidentiksi. Arajärven ja Halosen parisuhde oli alkanut jo vuonna 1985, mutta vielä vuoden 2000 presidentinvaalien aikana he asuivat erillisissä osoitteissa: Mäntyniemi oli heidän ensimmäinen virallinen yhteinen kotinsa.[9]
Arajärvi ja Halonen avioituivat 26. elokuuta 2000.[1] Paikalla oli vihkijän ja vihittävien lisäksi ainoastaan Tarja Halosen tytär Anna Halonen sekä Pentti Arajärven poika edellisestä liitosta.[9] Edellisen kerran Suomen istuvan presidentin häitä oli vietetty 80 vuotta aiemmin vuonna 1920, kun K. J. Ståhlberg ja Ester Hällström avioituivat.[10]
Arajärvi jatkoi puolisonsa presidenttikauden aikana työtään tutkijana ja yliopiston professorina, mutta osallistui myös edustustehtäviin. Arajärvi on jälkikäteen kertonut kärsineensä presidentin puolisona toimimisen aiheuttamasta vapaudenmenetyksestä ja sosiaalisesta paineesta.[11][12]
Tasavallan presidentin puolisona Arajärveä puhuteltiin aluksi valiokuntaneuvos Arajärvenä ja vuoden 2003 tohtoriväitöksen jälkeen tohtori Arajärvenä.[13]
Kunnianosoitukset ja luottamustehtävät
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Arajärvelle on myönnetty seuraavat kunniamerkit:
Valkoisen Ruusun ritarikunta (Suomi, 2000)[1]
Suomen Leijonan ritarikunta (Suomi, 1989)[1]
Marianmaan ristin ritarikunta (Viro, 2000)[14]
Valkoisen Tähden ritarikunta (Viro, 2007)[14]
Henrik Purjehtijan ritarikunta (Portugali, 2002)[15]
Islannin Haukan ritarikunta (Islanti, 2000)[16]
Aadolf Nassaulaisen ritarikunta (Luxemburg, 2008)[17]
Stadin Slangi ry valitsi Arajärven vuoden 2009 Stadin Kundiksi Helsinki-päivänä 12. kesäkuuta 2009.[18]
Arajärvellä on ollut useita luottamustehtäviä. Hän on ollut muun muassa Lastensuojelun Keskusliiton hallituksen puheenjohtaja (2006–2021)[19] ja Pro Lapinlahti mielenterveysseura ry:n hallituksen puheenjohtaja[20]. Hän on toiminut myös Aivosäätiön valtuuskunnan puheenjohtajana,[21] Suomen Mielenterveysseuran puheenjohtajana[22] sekä ihmisoikeusvaltuuskunnan varapuheenjohtajana[23]. Koripalloa koulupojasta lähtien pelannut Arajärvi toimi vuosina 2006–2007 Suomen Koripalloliiton puheenjohtajana.[24][25]
Yksityiselämä
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Arajärven vanhemmat olivat lastenpsykiatri ja professori Terttu Arajärvi sekä varatuomari Tauno Arajärvi.[1] Arajärvellä on poika aiemmasta liitostaan.[1]
Arajärvi on useana vuonna osallistunut Jukolan viestiin Linnankiertäjien joukkueessa.[26]
Teoksia
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- Arajärvi, Pentti: Johdatus sosiaalioikeuteen. Talentum 2011.
- Arajärvi, Pentti: Sivistykselliset oikeudet ja velvollisuudet. Joensuun yliopiston oikeustieteellisiä julkaisuja n:o 16. Joensuu: Joensuun yliopisto, 2006. ISBN 952-458-792-0.
- Arajärvi, Pentti ja Merja Aalto-Seppälä: Opetuslainsäädännön käsikirja. Edita 2004.
- Arajärvi, Pentti: Paremminvointivaltio. Kunnallisalan kehittämissäätiö 2003.
- Arajärvi, Pentti: Toimeentuloturvan oikeellisuus. Kela 2002. (väitöskirja). ISBN: 951-669-602-3 (nid.)
- Arajärvi, Pentti: Oikeus sivistykseen. Lakimiesliiton kustannus 1994.
- Arajärvi, Pentti ja Jouko Skinnari: Uusi Eurooppa ja Suomi. Sosiaali ja terveysturvan Keskusliitto 1993.
- Arajärvi, Pentti ja Jouko Skinnari: Eurooppa ja Suomi. Sosiaali ja terveysturvan Keskusliitto 1990.
Lähteet
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- ↑ a b c d e f g h i Lähteenmäki, Maria: Arajärvi, Pentti (1948–) Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen). 30.11.2001 (päivitetty 25.2.2014). Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
- ↑ a b c d Tohtori Pentti Arajärven elämäkerta 8.4.2011. Tasavallan presidentin kanslia. Arkistoitu 2.4.2015. Viitattu 15.5.2014.
- ↑ https://www.eduskunta.fi/FI/vaski/Lausunto/Documents/tavl_1+1986.pdf
- ↑ Professorit Helsingin yliopisto. Viitattu 19.8.2015.
- ↑ Pentti Arajärvi lähdössä kuntavaaleihin Yle Uutiset. 27.3.2012. Viitattu 15.5.2014.
- ↑ Kunnallisvaalit 28.10.2012: Valitut ehdokkaat Helsinki 14.6.2013 (päivitetty). Oikeusministeriö. Viitattu 15.5.2014.
- ↑ Ehdokkaiden äänet Tulospalvelu, Vaalit.fi. 22.4.2015. Oikeusministeriö. Viitattu 14.6.2015.
- ↑ Eduskuntavaalit 2019 – Helsingin vaalipiiri (Ehdokkaat) Ylen vaalitulospalvelu. 18.4.2019. Yleisradio. Viitattu 6.3.2020.
- ↑ a b Halosen ja Arajärven salahäät: Karkasivat jopa turvamiehiltä mtv.fi. 3.9.2014. MTV Viihde. Arkistoitu 2.4.2015. Viitattu 5.3.2015.
- ↑ Markku Tyynilä: Ståhlberg, Kaarlo Juho (1865 - 1952) Kansallisbiografia. 7.6.2000. SKS. Viitattu 10.1.2015.
- ↑ Jokinen, Juha Veli: Pentti Arajärvi elää niin kuin opettaa Iltalehti.fi. 21.7.2014. Viitattu 19.8.2015.
- ↑ Pentti Arajärvi paljasti Eeva-lehdessä, miten Tarja Halonen piikittelee häntä Ilta-Sanomat. 5.9.2013. Arkistoitu 2.4.2015. Viitattu 5.3.2015.
- ↑ Tittelit | Jenni Haukion titteli muuttui: ei ole enää rouva Helsingin Sanomat. 7.2.2023. Viitattu 7.2.2023.
- ↑ a b Teenetemärkide kavalerid Vabariigi Presidendi Kantselei. 2024. Viitattu 28.1.2024. (viroksi)
- ↑ ENTIDADES ESTRANGEIRAS AGRACIADAS COM ORDENS PORTUGUESAS Página Oficial das Ordens Honoríficas Portuguesas. 2024. Viitattu 28.1.2024. (portugaliksi)
- ↑ Orðuhafaskrá Forseti Íslands. 2024. Viitattu 28.1.2024. (islanniksi)
- ↑ Visite d'État au Luxembourg de la présidente de la République de Finlande Service Information et Presse. 2008. Arkistoitu 2013. Viitattu 28.1.2024. (ranskaksi)
- ↑ Stadin Slangi Stadin Friidu ja Kundi Viitattu 13.6.2015.
- ↑ Leena Laitinen on Lastensuojelun Keskusliiton hallituksen uusi puheenjohtaja 25.11.2021. Lastensuojelun Keskusliitto. Viitattu 22.6.2023.
- ↑ Professori Pentti Arajärvi Pro Lapinlahti mielenterveysseura ry:n puheenjohtajaksi 24.4.2020. Mieli ry. Viitattu 22.6.2023.
- ↑ Suomen Aivosäätiön valtuuskunnan jäsenet kaudella 2017 Epressi.com. 14.2.2017. Viitattu 22.6.2023.
- ↑ Pentti Arajärvi Mielenterveysseuran johtoon Yle Uutiset. 27.9.2010. Viitattu 22.6.2023.
- ↑ Ihmisoikeuskeskuksen toimintakertomus 2014 2015. Ihmisoikeuskeskus. Viitattu 22.6.2023.
- ↑ Tohtori Pentti Arajärvi valittiin Koripalloliiton uudeksi puheenjohtajaksi Basket.fi. 22.10.2005. Suomen Koripalloliitto. Viitattu 15.5.2014.
- ↑ Curt Lindbomista Koripalloliiton uusi puheenjohtaja Basket.fi. 17.11.2007. Suomen Koripalloliitto. Viitattu 15.5.2014.
- ↑ Pentti Arajärvi Jukolan viestin tulospalvelussa jukola.com. Viitattu 19.7.2014.
Edeltäjä: Eeva Ahtisaari |
Suomen tasavallan presidentin puoliso 2000–2012 |
Seuraaja: Jenni Haukio |
|