Kankaisten kartano
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8e/Kankainen_manor_1_AB.jpg/300px-Kankainen_manor_1_AB.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a7/Kankas_-_Johan_Knutson_-_Finland_framst%C3%A4lldt_i_teckningar_-_10.jpg/250px-Kankas_-_Johan_Knutson_-_Finland_framst%C3%A4lldt_i_teckningar_-_10.jpg)
Kankaisten kartano (ruots. Kankas) on Maskussa sijaitseva kartanolinna, josta on mainintoja jo 1300-luvulta lähtien. Se on kuulunut Djeknien, Hornien suvuille, Fredesköldeille ja Aminoffien suvuille. Henrik Klaunpoika Horn rakennutti paikalle kivisen linnan 1500-luvulla. Beata Sofia Bock a.d.H Suddenbach omisti Kankaisten 1729–1739. Linnaa korjattiin perusteellisesti 1763–1764 ja 1935. Museovirasto määritteli sen vuonna 2009 yhdeksi Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä.[1][2] Kartanon omistukseensa hankkineen valtiopäivämies Nils Fredensköldin saman niminen poika kuoli kartanon tulipalossa 1819[3].
Päärakennuksen vanhimmat osat ovat peräisin 1400-luvulta. Tilan 350 hehtaarin pinta-alasta puolet on metsää ja puolet viljelysmaita. Päärakennuksen lisäksi tilalla on kuusi muuta rakennusta.[4]
Tulipalo
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Kartanossa syttyi tulipalo 1819, kun Nils Nilsson Fredensköld nukahti kirjojen ääreen ja unohti sammuttaa kynttilät. Suurin osa kartanon arkistosta tuhoutui ja myös esimerkiksi Maskun vanhimmat kirkonkirjat.[2]
Omistajanvaihdos 2018
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Kartanon omistaja Stiftelsen för Åbo Akademi on myymässä sen Tractatus Properties Oy:lle, jonka taustalla on Raisio Oyj:n aiempi johtaja Matti Rihko. Kauppa toteutuu lokakuussa 2018.[4]
Lähteet
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- ↑ Kankaisten kartanolinna Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt RKY. Museovirasto.
- ↑ a b Kankaisten historia, (Arkistoitu – Internet Archive) Viitattu 25.9.2018
- ↑ Nils Fredensköld Ylioppilasmatrikkelissa
- ↑ a b Suomessa harvinaisen keskiaikaisen linnan myyminen herätti huolen avoimuudesta, Iltalehti 25.9.2018
Kirjallisuutta
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- Mauri Karvonen, Nimeke: Aavetaloja ja ihmiskohtaloita. 2, Hyytävä matka Suomen historiaan jatkuu. Nemo, 2018 ISBN 978-951-1-32021-0
Aiheesta muualla
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- Juha Lehikoinen, Juha Levonmäki ja Jukka Levomäki, Selvitys Kankaisten kartanon kulttuurihistoriasta ja vetovoimatekijöistä, Opinnäytetyö, Helsingin Liiketalouden Ammattikorkeakoulu, Matkailualan koulutusohjelma, 2001.
- Kankaisten kartanon kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
- Sankarien Kankainen. Turun Sanomat (Archive.is-palvelussa)