Alajärven helluntaiseurakunta
Alajärven Helluntaiseurakunta | |
---|---|
![]() |
|
Suuntautuminen | Helluntaiherätys |
Kirkkokunta | itsenäinen |
Perustettu | 2. tammikuuta 1938 |
Johtava pastori | Kari Korhonen |
Pääkirkko |
Siion-Temppeli Pitkäkankaantie 16 62900 Alajärvi |
Jäseniä | noin 500 |
TV |
TV7 UskoTV[1] |
Radio | Järviradio[2] |
Aiheesta muualla | |
Sivusto |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/fi/a/a7/Alajarven_helluntaiseurakunta_logo.png)
Alajärven Helluntaiseurakunta on Alajärvellä toimiva helluntaiseurakunta, johon kuuluu noin 500 jäsentä (vuonna 2012). Seurakunta on perustettu 2. tammikuuta 1938 ja rekisteröity yhdistykseksi 18. maaliskuuta 1955.
Seurakunnan toimintaan kuuluvat viikoittaiset kokoukset, lapsi- ja nuorisotyö sekä musiikkitoiminta. Se tekee avustus- ja lähetystyötä Baltiassa ja Intiassa. Lähetystyötä tukee kirpputori- ja kahvilatoiminta.[3][4]
Alajärven helluntaiseurakunta lähettää tilaisuuksistaan suoria lähetyksiä Internetissä (mm. UskoTV:llä sekä TV7:llä) ja tekee ohjelmia Järviradioon. Seurakunta julkaisee Kotikuulumisia-nimistä uutislehteä.
Historia
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Helluntaiherätys saapui Alajärvelle evankelista Sanni Hautakankaan alettua pitää tilaisuuksia Saukonkylällä vuonna 1928 Josua Etelämäen talossa. Myös Luoman koulun opettaja Tyyne Bilman kutsui Hautakankaan pitämään tilaisuuksia kyläänsä. Tällöin kääntyneistä yksi oli Helge Luoma-aho, josta tuli seurakunnan keskeinen vaikuttaja 40 vuoden ajaksi. Kannattajakunnan vähitellen kasvaessa yhteisö päätti järjestäytyä paikalliseksi seurakunnaksi, mikä tapahtui 2. tammikuuta 1938 Fanny ja Toivo Ylitalon kodissa. Sotien päätyttyä valittiin seurakunnalle 1947 sen ensimmäinen vanhimmisto johtamaan seurakuntaa. 1953 seurakunta otti ensimmäisen kokoaikaisen työntekijän, Niilo Yli-Vainion. Hänen aikanaan seurakunta alkoi kasvaa ja sai ensimmäisen rukoushuoneensa 4. joulukuuta 1955. Sitä ennen seurakunta oli kokoontunut kodeissa, kouluissa ja seuraintaloilla.[5][6]
Toimitilat
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Seurakunnan jäsenmäärä kasvoi voimakkaasti 1960- ja 1970-luvuilla, jolloin rukoushuone jäi liian pieneksi. Niinpä 1976 aloitettiin uuden kokoontumistilan, Siion-Temppelin, suunnittelu. Arkkitehti Veikko Gröhn laati uuden rakennuksen piirustukset ja rakentaminen aloitettiin 1978. Temppeli valmistui nopeasti, sillä runsas puoli vuotta rakennustöiden alkamisesta vietettiin loppiaisena 1979 Siion-Temppelin käyttöönvihkimisjuhlia. Kymmenisen vuotta myöhemmin todettiin, että tilat olivat jääneet pieniksi kerho- ja pyhäkoulutilojen sekä ruokasalin osalta. Niinpä Temppelille valmistui laajennusosa talkoovoimin 1988.[6] Vuonna 2012 seurakunnalla oli noin 500 jäsentä.[7]
Seurakunnan johtajat
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Listaa täydennettävä
- Arvo Hankkio
- Niilo Yli-Vainio
- Esa Niskanen
- Mauri Hotakainen
- Onni Haapala (1978–1982)
- Tommi Rimpeläinen (2014–2019)
- Kari Korhonen (2019→)
Katso myös
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Lähteet
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- ↑ Tuottajat UskoTV. Viitattu 4.8.2024.
- ↑ Ohjelmat Järviradio. Viitattu 4.8.2024.
- ↑ Alajärven helluntaiseurakunta Uskonnot Suomessa. Arkistoitu 1.1.2014. Viitattu 9.7.2013.
- ↑ Alajärven Helluntaiseurakunta - Työmuodot Alajärven Helluntaiseurakunta. Arkistoitu 5.4.2015. Viitattu 9.7.2013.
- ↑ Seurakunnan historiaa Alajärven Helluntaiseurakunta. Arkistoitu 8.4.2015. Viitattu 4.4.2015.
- ↑ a b Temppelin historiaa Alajärven Helluntaiseurakunta. Arkistoitu 8.4.2015. Viitattu 4.4.2015.
- ↑ Alajärven helluntaiseurakunta Uskonnot Suomessa. Arkistoitu 1.1.2014. Viitattu 4.4.2013.
Aiheesta muualla
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- Alajärven helluntaiseurakunnan kotisivut
- Alajärven helluntaiseurakunnan YouTube-kanava
- Alajärven helluntaiseurakunnan Facebook-sivusto
|
|