1848
Siirry navigaatioon
Siirry hakuun
Vuosi 1848 tunnetaan Euroopan hulluna vuotena. Ympäri maanosaa oli kumousliikehdintää.
Tapahtumia
- Ensimmäiset varsinaiset kultaryntäykset suuntautuivat Kaliforniaan ja Appalakeille.
- Maaorjuus lakkautettiin Itävallassa.
- Yhdysvallat pyrki ostamaan Espanjalta Kuuban.
- Joensuun kaupunki perustettiin.
- Jalkapallolle laadittiin ensimmäiset nykyaikaiset säännöt.
- Asikkala erotettiin Hollolasta.
- Maailman suurin puinen kirkko Kerimäellä vihittiin käyttöön.
- Hyperion, Saturnuksen kuu löydettiin.
- Adam Wilhelm Moltke, Tanskan ensimmäinen pääministeri astui virkaansa.
Helmikuu
- 2. helmikuuta – Allekirjoitettiin Guadalupe Hidalgon rauhansopimus, joka lopetti Meksikon–Yhdysvaltain sodan. Meksiko menetti Yhdysvalloille kaikki Rio Granden pohjoispuoliset alueensa, muun muassa Texasin ja Kalifornian.
- 21. helmikuuta – Karl Marx ja Friedrich Engels julkaisivat kommunistisen manifestin.
- Helmikuun vallankumous Ranskassa:
- 24. helmikuuta – Ranskan kuningas Ludvig Filip (ranskaksi Louis Philippe) luopui vallasta.
- 24. helmikuuta – Ranskan toinen tasavalta perustettiin.
Maaliskuu
- 13. maaliskuuta – Wienissä järjestetty mielenosoitus aloitti Itävallassa vallankumouksen, jonka vuoksi valtionkansleri Klemens von Metternich erosi ja pakeni maasta.
- 20. maaliskuuta – Baijerin kuningas Ludvig I luopui vallasta.
Huhtikuu
- 4. huhtikuuta – Preussilainen tutkimusmatkailija Ludwig Leichhardt kirjoitti viimeisen kirjeensä lähellä nykyistä Roman kaupunkia Queenslandissa. Leichhardtin ja tämän länteen päin matkalla olleen retkikunnan myöhemmät vaiheet ovat tuntemattomat.
Toukokuu
- 13. toukokuuta – Maamme-laulu esitettiin ensimmäistä kertaa Floran päivän juhlassa Kumtähden kentällä Helsingissä.
- 15. toukokuuta – Suomessa lakkautettiin jalkapuurangaistus asetuksella.
- 18. toukokuuta – Ensimmäinen saksalainen kansalliskokous (”Nationalversammlung”) avattiin Frankfurtissa Saksassa.
Kesäkuu
- 2. – 12. kesäkuuta – Prahassa järjestetään Itävallan slaavilaisten kansojen kongressi.
- 12. – 17. kesäkuuta – Prahan kesäkuun kansannousu.
Heinäkuu
- 11. heinäkuuta – Lontoossa avattiin Waterloon rautatieasema.
- 19. heinäkuuta – kaksipäiväinen Seneca Fallsin konferenssi avattiin Yhdysvalloissa. Tapahtumaa on pidetty feminismin alkuna.
Elokuu
- 14. elokuuta – Oregonin territorio muodostettiin Yhdysvaltain kongressin päätöksellä.
Syyskuu
- 18. syyskuuta – Slovakian kansannousu alkaa Ylä-Unkarissa.
Marraskuu
- 3. marraskuuta – Alankomaiden perustuslaki julkaistiin.
- 7. marraskuuta – Zachary Taylor valittiin Yhdysvaltain presidentiksi.
- 23. marraskuuta – Otagon provinssi perustettiin Uudessa-Seelannissa.
Joulukuu
- 12. joulukuuta – Vänrikki Stoolin tarinoiden ensimmäinen osa ilmestyi.[1]
- 20. joulukuuta – Ludvig Napoleon, Napoleon Bonaparten veljenpoika vannoo virkavalansa Ranskan ja myös Euroopan historian ensimmäisenä presidenttinä.
Syntyneitä
- 4. tammikuuta – Katsura Tarō, japanilainen kenraali, poliitikko ja pääministeri (k. 1913)
- 21. tammikuuta – Eva Ahlström, suomalainen teollisuusjohtaja (k. 1920)
- 27. tammikuuta – Tōgō Heihachirō, japanilainen laivastoamiraali (k. 1934)
- 3. helmikuuta – Jørgen Løvland, norjalainen Liberaalipuolueen poliitikko ja pääministeri (k. 1922)
- 16. helmikuuta – Hugo de Vries, alankomaalainen kasvi- ja perinnöllisyystieteilijä (k. 1935)
- 18. helmikuuta – Louis Comfort Tiffany, yhdysvaltalainen sisustustaiteilija, lasi- ja korusuunnittelija ja taidemaalari (k. 1933)
- 11. maaliskuuta – Werner Tawaststjerna, suomalainen historioitsija, maaherra ja valtioneuvos (k. 1936)
- 16. maaliskuuta – Axel Heiberg, norjalainen liikemies ja mesenaatti (k. 1932)
- 19. maaliskuuta – Wyatt Earp, yhdysvaltalainen poliisi ja ”Villin lännen” asesankari (s. 1929)
- 21. maaliskuuta – Gustaf von Numers, suomenruotsalainen näytelmäkirjailija (k. 1913)
- 28. maaliskuuta – Axel Lille, suomalainen poliitikko, Ruotsalaisen kansanpuolueen perustaja (k. 1921)
- 29. maaliskuuta – Aleksei Kuropatkin, venäläinen kenraali, poliitikko ja ministeri (k. 1925)
- 21. huhtikuuta – Henrik Nissen, norjalainen arkkitehti (k. 1915)
- 27. huhtikuuta – Otto, Baijerin kuningas 1886–1913 (k. 1916)
- 1. toukokuuta – Eilert Adelsteen Normann, norjalainen taidemaalari (k. 1918)
- 23. toukokuuta – Helmuth Johannes Ludwig von Moltke, preussilainen kenraalieversti (k. 1916)
- 31. toukokuuta – Vladimir von Boeckmann, venäläinen ratsuväenkenraali, Suomen kenraalikuvernööri 1908–1909 (k. 1923)
- 7. kesäkuuta – Bernhard Bang, tanskalainen eläinlääkäri (k. 1932)
- 7. kesäkuuta – Paul Gauguin, ranskalainen taidemaalari (k. 1903)
- 27. kesäkuuta – Loránd Eötvös, unkarilainen fyysikko (k. 1919)
- 2. heinäkuuta – Carl Kämp, suomalainen ravintoloitsija, hotelli Kämpin perustaja (k. 1889)
- 7. heinäkuuta – Francisco de Paula Rodrigues Alves, Brasilian presidentti 1902–1906 (k. 1919)
- 15. heinäkuuta – Vilfredo Pareto, italialais-ranskalainen yhteiskuntatieteilijä, taloustieteilijä, sosiologi ja filosofi (k. 1923)
- 25. heinäkuuta – Arthur Balfour, Yhdistyneen kuningaskunnan pääministeri (k. 1930)
- 27. heinäkuuta – Friedrich Ernst Dorn, saksalainen fyysikko, radonin löytäjä (k. 1916)
- 19. syyskuuta – Gunnar Knudsen, norjalainen laivanvarustaja, poliitikko ja pääministeri (k. 1928)
- 17. lokakuuta – Oskars Bārs, latvialainen arkkitehti (k. 1914)
- 27. lokakuuta – Karl Fredrik Slotte, suomalainen fyysikko (k. 1914)
- 30. lokakuuta – Mooses Putro, inkeriläinen kirkkomuusikko ja säveltäjä (k. 1919)
- 8. marraskuuta – Gottlob Frege, saksalainen filosofi, loogikko ja matemaatikko (k. 1925)
- 13. marraskuuta – Albert I, Monacon ruhtinas (k. 1922)
- 6. joulukuuta – Johann Palisa, itävaltalainen tähtitieteilijä (k. 1925)
Kuolleita
- 2. tammikuuta – Gioacchino Otta, italialais-suomalainen miekkailunopettaja ja voimistelun uranuurtaja (s. 1775)
- 5. tammikuuta – Gottfried Christian Reich, saksalainen eläintieteilijä (s. 1769)
- 9. tammikuuta – Caroline Herschel, saksalaissyntyinen englantilainen tähtitieteilijä (s. 1750)
- 9. tammikuuta – Isaac D’Israeli, brittiläinen kirjailija (s. 1776)
- 18. tammikuuta – Henrik Cajander, suomalainen piirilääkäri, Suomen ensimmäisen tunnetun valokuvan ottaja (s. 1804)
- 20. tammikuuta – Kristian VIII, Tanskan kuningas (k. 1786)
- 23. tammikuuta – Nikolai Sinebrychoff, suomenvenäläinen liikemies, Sinebrychoffin panimon perustaja (s. 1789)
- 29. tammikuuta – Odert Gripenberg, suomalainen luutnantti ja koulunjohtaja
- 7. helmikuuta – Petter Johnsen Ertzgaard, norjalainen maanviljelijä, upseeri ja Eidsvollin kansalliskokousmies (s. 1784)
- 7. helmikuuta – Christen Købke, tanskalainen taidemaalari (s. 1810)
- 11. helmikuuta – Thomas Cole, englantilais-yhdysvaltalainen taidemaalari (s. 1801)
- 18. helmikuuta – Joseph Gerhard Zuccarini, saksalainen kasvitieteilijä (s. 1797)
- 23. helmikuuta – John Quincy Adams, Yhdysvaltain presidentti 1825–1829 (s. 1767)
- 15. maaliskuuta – Johan Jakob Nervander, suomalainen runoilija, fyysikko ja meteorologi (s. 1805)
- 25. maaliskuuta – Nicolai Wergeland, norjalainen teologi, poliitikko ja Eidsvollin kansalliskokousedustaja (s. 1780)
- 8. huhtikuuta – Louis Adam, ranskalainen säveltäjä, musiikkipedagogi ja pianisti (s. 1758)
- 8. huhtikuuta – Gaetano Donizetti, italialainen säveltäjä (s. 1797)
- 20. huhtikuuta – Friedrich von Gagern, saksalainen paroni ja kenraali (s. 1794)
- 25. huhtikuuta – Gustaf Adolf Ehrnrooth, suomalainen kenraalimajuri (s. 1779)
- 29. toukokuuta – Jakob Algot Gadolin, suomalainen eksegetiikan professori (s. 1797)
- 5. kesäkuuta – Gustaf Lorentz Sommelius, ruotsalainen runoilija (s. 1811)
- 7. kesäkuuta – Vissarion Belinski, venäläinen kirjallisuusarvostelija, toimittaja ja filosofi (s. 1711)
- 16. kesäkuuta – Ludvig II, Hessenin suurherttua
- 27. kesäkuuta – Heinrich Zschokke, saksalais-sveitsiläinen kirjailija ja pedagogi (s. 1771)
- 4. heinäkuuta – François-René de Chateaubriand, ranskalainen kirjailija, poliitikko ja diplomaatti (s. 1768)
- 7. elokuuta – Jöns Jacob Berzelius, ruotsalainen kemisti (s. 1779)
- 9. elokuuta – Frederick Marryat, brittiläinen kirjailija (s. 1792)
- 12. elokuuta – Matti Hukkanen, suomalainen herastuomari, opettaja ja kansanrunoilija (s. 1794)
- 12. elokuuta – George Stephenson, englantilainen koneinsinööri, höyryveturin kehittäjä (s. 1781)
- 14. elokuuta – Sarah Adams, brittiläinen runoilija (s. 1805)
- 22. elokuuta – Joseph Ghys, belgialainen säveltäjä ja viulisti (s. 1801)
- 5. syyskuuta – Vasili Stasov, venäläinen arkkitehti (s. 1769)
- 21. syyskuuta – Aleksandr Mihailovski-Danilevski, venäläinen kenraaliluutnantti ja sotahistorioitsija (s. 1789)
- 24. syyskuuta – Branwell Brontë, englantilainen taidemaalari ja runoilija (s. 1817)
- 1. lokakuuta – François-René Boussen, belgialainen katolinen piispa (s. 1774)
- 2. lokakuuta – Georg August Goldfuss, saksalainen paleontologi ja eläintieteilijä (s. 1782)
- 5. lokakuuta – Anna Orlova-Tšesmenskaja, venäläinen kartanonomistaja, hyväntekijä ja hovineiti (s. 1785)
- 15. lokakuuta – Olof Johan Södermark, ruotsalainen taidemaalari (s. 1790)
- 9. marraskuuta – Robert Blum, saksalainen liberaali poliitikko (murhattiin) (s. 1807)
- 10. marraskuuta – Ibrahim pašša, egyptiläinen sotapäällikkö, käskynhaltija Muhammad Alin poika (s. 1789)
- 13. marraskuuta – Robert Darwin, englantilainen lääkäri, Charles Darwinin isä (s. 1766)
- 15. marraskuuta – Pellegrino Rossi, Kirkkovaltion pääministeri (murhattiin) (s. 1787)
- 16. marraskuuta – Johan Gabriel Linsén, suomalainen professori ja kirjailija (s. 1785)
- 23. marraskuuta – John Barrow, brittiläinen virkamies (s. 1764)
- 24. marraskuuta – William Lamb, brittiläinen poliitikko ja ministeri (s. 1779)
- 18. joulukuuta – Alexander Blomqvist, suomalainen kirjastonhoitaja ja oppihistorian professori (s. 1796)
- 18. joulukuuta – Bernard Bolzano, bööminsaksalainen matemaatikko, teologi, filosofi ja loogikko (s. 1781)
- 19. joulukuuta – Emily Brontë, englantilainen kirjailija (s. 1818)
- 20. joulukuuta – Simana Sissonen, suomalainen runonlaulaja (s. 1786)
- 1. maaliskuuta – Alexander Constantin Öhman, suomalainen kirjankustantaja ja kirjakauppias (s. 1816)
Muuta
Lähteet
- ↑ Wrede, Johan: Se kansa meidän kansa on – Runeberg, vänrikki ja kansakunta, s. 38, 40–45. Suomentanut Timo Hämäläinen ja Risto Hannula. Helsinki: Gummerus, 1988. ISBN 951-20-3278-3.
Aiheesta muualla
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 1848 Wikimedia Commonsissa