Ero sivun ”Yhdysvaltain talous” versioiden välillä
[arvioimaton versio] | [katsottu versio] |
p Botti lisäsi: ko:미국의 경제 |
Päivityksiä |
||
(48 välissä olevaa versiota 34 käyttäjän tekeminä ei näytetä) | |||
Rivi 1: | Rivi 1: | ||
{{Korjattava/päivitys|Artikkelin sisältämät tiedot ovat pääosin peräisin vuosilta 2004–05.}} |
|||
⚫ | |||
{{Valtion taloustiedot |
|||
⚫ | |||
| kuva = Above Gotham.jpg |
|||
| kuvateksti = [[New York]] |
|||
| valuutta = [[Yhdysvaltain dollari]] |
|||
| kiinteät = |
|||
| tilikausi = 1. lokakuuta – 30. syyskuuta<ref name=cia/> |
|||
| jäsenyydet = |
|||
<!-- Tilastot --> |
|||
| bkt = 25 464,5 miljardia USD (2022 arvio)<ref name="imf">{{Verkkoviite | Osoite = https://www.imf.org/en/Publications/WEO/weo-database/2023/April/weo-report?c=111,&s=NGDP_RPCH,NGDPD,PPPGDP,NGDPDPC,PPPPC,PPPSH,GGXWDN_NGDP,GGXWDG_NGDP,BCA_NGDPD,&sy=2022&ey=2023&ssm=0&scsm=1&scc=0&ssd=1&ssc=0&sic=0&sort=country&ds=.&br=1 | Nimeke = Download World Economic Outlook database: April 2023 | Julkaisija = International Monetary Fund | Tiedostomuoto = .html | Viitattu = 18.4.2023 | Kieli = {{en}} }}</ref> |
|||
| bkt-asukas = 76 350 USD (2021 arvio)<ref name="imf"/> |
|||
| bkt-kasvu = 2,1 % (2022 arvio)<ref name="imf"/><ref name=growth>{{Verkkoviite | Osoite = https://www.imf.org/en/Publications/WEO/Issues/2021/01/26/2021-world-economic-outlook-update | Nimeke = Lastest World Economic Outlook Growth Projections : estimate 2020 | Julkaisija = International Monetary Fund | Tiedostomuoto = .html | Viitattu = 30.4.2021 | Kieli = {{en}} }}</ref> |
|||
| bkt-aloittain = palvelut 77,6 % <br> teollisuus 20,8 % <br> maatalous 1,6 % (2015 arvio)<ref name="cia">{{Verkkoviite | Osoite = https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/us.html | Nimeke = United States: Economy | Julkaisu = CIA World Factbook | Viitattu = 15.2.2016 | Kieli = {{en}} | arkisto = https://web.archive.org/web/20181226055200/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/us.html | arkistoitu = 26.12.2018 }}</ref> |
|||
| inflaatio = 0,2 % (2015 arvio)<ref name="cia" /> |
|||
| köyhyysraja = 15,1 % (2010 arvio)<ref name="cia" /> |
|||
| gini = 45 (2007)<ref name=cia/> |
|||
| työvoima = 158,3 miljoonaa (2022 arvio)<ref name="imf" /> |
|||
| työvoima-aloittain = |
|||
| työttömyys = 3,5 % (2022 arvio)<ref name="imf" /> |
|||
| teollisuus = |
|||
<!-- Ulkomaankauppa ja -investoinnit --> |
|||
| vienti = |
|||
| vientituotteet = |
|||
| vientimaat = [[Kanada]] 19,2 %, [[Meksiko]] 14,8 %, [[Kiina]] 7,6 %, [[Japani]] 4,1 % (2014)<ref name=cia/> |
|||
| tuonti = |
|||
| tuontituotteet = |
|||
| tuontimaat = |
|||
| kv-investoinnit = |
|||
<!-- Julkinen talous --> |
|||
| velka = 121,7 % BKT:sta (2022 arvio)<ref name="imf" /> |
|||
| tulot = |
|||
| menot = |
|||
| alijäämä = |
|||
}} |
|||
⚫ | |||
⚫ | |||
[[Yhdysvallat|Yhdysvaltain]] kansantalous on erittäin kehittynyt jälkiteollinen sekatalous, jossa yksityinen sektori on kuitenkin huomattavasti julkista suurempi. Luonnonvarojen runsaus on edelleen keskeinen vaurauden lähde, mutta tietointensiivisen talouden lisäännyttyä myös inhimillinen pääoma on alati tärkeämpi.<ref name=basics>{{Verkkoviite | Osoite = https://usa.usembassy.de/economy-conditions.htm | Nimeke = U.S. Economy > Basic Conditions & Resources | Julkaisija = U.S. Diplomatic Mission to Germany | Tiedostomuoto = .html | Viitattu = 30.4.2021 | Kieli = {{en}} }}</ref> |
|||
Yhdysvaltain |
Yhdysvaltain [[bruttokansantuote]] on ollut 1900-luvun alusta maailman suurin, ostovoimalla mitattuna Kiina ohitti sen 2010-luvulla. Yhdysvaltain bruttokansantuote henkeä kohti on maailman korkeimpia ja maa sijoittuu korkealle 12. sijalle [[Yhdistyneet kansakunnat|Yhdistyneiden kansakuntien]] [[Inhimillisen kehityksen indeksi]]llä. |
||
Maan valuutta on [[yhdysvaltain dollari]], joka on yleisin kansainvälisen talouden rahayksikkö. Sen korkotasoa ohjaa itsenäinen keskuspankki [[Federal Reserve]] (Fed), jonka lisäksi maassa on 12 alueellista keskuspankkia. Noin 67 prosenttia maailman valuuttareserveistä säilytetään Yhdysvaltain |
Maan valuutta on [[yhdysvaltain dollari]], joka on yleisin kansainvälisen talouden rahayksikkö. Sen korkotasoa ohjaa itsenäinen keskuspankki [[Federal Reserve System]] (Fed), jonka lisäksi maassa on 12 alueellista keskuspankkia. Noin 67 prosenttia maailman valuuttareserveistä säilytetään Yhdysvaltain dollareina.<ref>{{Verkkoviite|Osoite=http://www.imf.org/external/np/sta/cofer/eng/cofer.pdf | Nimeke= Currency Composition of Official Foreign Exchange Reserves |Julkaisija=IMF}}</ref> |
||
2020-luvun alun koronapandemian hiivuttua vuonna 2023 Yhdysvaltain bruttokansantuotteen arvioidaan olevan noin 27 biljoonaa dollaria ja asukasta kohden noin 80 000 dollaria.<ref name="imf"/> |
|||
==Tuotanto== |
==Tuotanto== |
||
Yhdysvaltain tärkein sektori on [[palvelu]]sektori, joka työllistää noin kolme neljäsosaa työvoimasta. Taloudellinen toiminta vaihtelee suuresti maan osien välillä, monien teollisuudenalojen ollessa keskittyneitä tiettyihin kaupunkeihin tai tietyille alueille. Esimerkiksi [[New York |
Yhdysvaltain tärkein sektori on [[palvelu]]sektori, joka työllistää noin kolme neljäsosaa työvoimasta. Taloudellinen toiminta vaihtelee suuresti maan osien välillä, monien teollisuudenalojen ollessa keskittyneitä tiettyihin kaupunkeihin tai tietyille alueille. Esimerkiksi [[New York]] on Amerikan rahaelämän, julkaisemisen ja mainostamisen keskus. [[Piilaakso]] on maan laajin korkean teknologian keskus, kun taas [[Los Angeles]]in [[Hollywood]] on tärkein elokuva- ja televisiotuotannon keskus. [[Keskilänsi]] tunnetaan valmistuksesta ja raskasteollisuudesta riippuvaisesta taloudestaan, jossa [[Chicago]] tunnetaan "Keskilännen pääkaupunkina" ja [[Detroit]] autoteollisuuden keskuksena. [[Suuret tasangot]] ovat Amerikan "leipäkori". Vuoristoalueet palvelevat kaivosteollisuutta ja maakaasuresursseina. Kaakkois-Yhdysvallat on lääketieteellisen tutkimuksen ja tekstiiliteollisuuden keskus. Vuonna 2004 Yhdysvallat oli maailman kolmanneksi suosituin turistikohde 46 miljoonalla kävijällä.<ref>[http://tinet.ita.doc.gov/analysis/keyfacts2005.html Office of Travel & Tourism Industries, Key Facts on Overseas Cultural Heritage Tourism Visitors 2004] {{Wayback|1=http://tinet.ita.doc.gov/analysis/keyfacts2005.html |päiväys=20071123080747 }} {{en}}, lokakuu 2005. Luettu 9. toukokuuta 2006.</ref> |
||
Maatalouden pääasialliset viljelykasvit ovat [[maissi]], [[vehnä]], [[soijapapu]] ja [[puuvilla]]. Yhdysvaltain alueella on esimerkiksi [[kulta]]-, [[Maaöljy|öljy]]-, [[kivihiili]]- ja [[uraanin esiintyminen|uraaniesiintymiä]]. Teollisuustuotteita ovat muun muassa autot, lentokoneet ja elektroniikka. |
Maatalouden pääasialliset viljelykasvit ovat [[maissi]], [[vehnä]], [[soijapapu]] ja [[puuvilla]]. Yhdysvaltain alueella on esimerkiksi [[kulta]]-, [[Maaöljy|öljy]]-, [[kivihiili]]- ja [[uraanin esiintyminen|uraaniesiintymiä]]. Teollisuustuotteita ovat muun muassa autot, lentokoneet ja elektroniikka. |
||
==Kauppa== |
==Kauppa== |
||
Tärkeimmät kauppakumppanit ovat [[Kanada]] (19 %), [[Meksiko]], [[ |
Tärkeimmät kauppakumppanit ovat [[Kanada]] (19 %), [[Meksiko]], [[Yhdistynyt kuningaskunta]] ja [[Kaakkois-Aasia]], Yhdysvallat on 1960-luvulta asti tuonut enemmän tavaraa kuin vienyt.<ref>http://www.census.gov/foreign-trade/statistics/historical/gands.txt</ref> Yhdysvallat on monien maiden pääasiallinen vientimarkkina. |
||
{| class="wikitable" border="1" |
{| class="wikitable" border="1" |
||
Rivi 18: | Rivi 55: | ||
! colspan=8 | Yhdysvaltain kauppa vuonna 2004 (ei sisällä palvelukauppaa) |
! colspan=8 | Yhdysvaltain kauppa vuonna 2004 (ei sisällä palvelukauppaa) |
||
|- |
|- |
||
! colspan=4 | Vienti<ref>http://www.ita.doc.gov/td/industry/OTEA/usfth/aggregate/H04t55.pdf</ref> |
! colspan=4 | Vienti<ref>http://www.ita.doc.gov/td/industry/OTEA/usfth/aggregate/H04t55.pdf {{Wayback|1=http://www.ita.doc.gov/td/industry/OTEA/usfth/aggregate/H04t55.pdf |päiväys=20090206093527 }}</ref> |
||
! colspan=4 | Tuonti<ref>http://www.ita.doc.gov/td/industry/otea/usfth/aggregate/H04t56.pdf</ref> |
! colspan=4 | Tuonti<ref>http://www.ita.doc.gov/td/industry/otea/usfth/aggregate/H04t56.pdf {{Wayback|1=http://www.ita.doc.gov/td/industry/otea/usfth/aggregate/H04t56.pdf |päiväys=20090206093511 }}</ref> |
||
|- style="text-align:center;" |
|- style="text-align:center;" |
||
| width="80" height="32"| '''Maa''' |
| width="80" height="32"| '''Maa''' |
||
Rivi 61: | Rivi 98: | ||
| align="CENTER" | 4,40 % |
| align="CENTER" | 4,40 % |
||
| align="CENTER" | 47,71 % |
| align="CENTER" | 47,71 % |
||
| align="LEFT" | [[ |
| align="LEFT" | [[Japani]] |
||
| align="CENTER" | 129 595 |
| align="CENTER" | 129 595 |
||
| align="CENTER" | 8,82 % |
| align="CENTER" | 8,82 % |
||
Rivi 164: | Rivi 201: | ||
| align="CENTER" | 77,07 % |
| align="CENTER" | 77,07 % |
||
| align="LEFT" | |
| align="LEFT" | |
||
[[Saudi |
[[Saudi-Arabia]] |
||
| align="CENTER" | 20 924 |
| align="CENTER" | 20 924 |
||
| align="CENTER" | 1,42 % |
| align="CENTER" | 1,42 % |
||
Rivi 269: | Rivi 306: | ||
|- |
|- |
||
| height="17" align="LEFT" | |
| height="17" align="LEFT" | |
||
[[Saudi |
[[Saudi-Arabia]] |
||
| align="CENTER" | 5 245 |
| align="CENTER" | 5 245 |
||
| align="CENTER" | 0,64 % |
| align="CENTER" | 0,64 % |
||
Rivi 417: | Rivi 454: | ||
==Työpaikat== |
==Työpaikat== |
||
[[ |
[[Tiedosto:USDA windmills.jpg|pienoiskuva|140px|vasen|Yksi maailman ensimmäisistä tuulipuistoista Kaliforniassa. Yhdysvallat on maailman suurin<ref>[http://www.awea.org/newsroom/releases/Wind_Installations_Surpass_20K_MW_03Sept08.html U.S. Wind Energy Installations Surpass 20,000 Megawatts] {{Wayback|1=http://www.awea.org/newsroom/releases/Wind_Installations_Surpass_20K_MW_03Sept08.html |päiväys=20090106000041 }}", American Wind Energy Association, September 3, 2008</ref> ja nopeimmin kasvava [[tuulivoima]]n tuottaja.<ref name=NREL43025>{{Cite web |
||
|url=http://www.nrel.gov/docs/fy08osti/43025.pdf |
|url=http://www.nrel.gov/docs/fy08osti/43025.pdf |
||
|title=Annual Report on U.S. Wind Power Installation, Cost, and Performance Trends: 2007 |
|title=Annual Report on U.S. Wind Power Installation, Cost, and Performance Trends: 2007 |
||
Rivi 428: | Rivi 465: | ||
|accessdate=2008-10-31 |
|accessdate=2008-10-31 |
||
}}</ref>]] |
}}</ref>]] |
||
Yhdysvalloissa on verrattain vapaat työmarkkinat. [[Työttömyys]] on matala ja pysynyt vuosia noin viidessä prosentissa.<ref>[http://data.bls.gov/PDQ/servlet/SurveyOutputServlet?data_tool=latest_numbers&series_id=LNS14000000 Bureau of Labor Statistics, Labor Force Statistics from the Current Population Survey] {{en}}. Luettu 8. heinäkuuta 2008.</ref> Yhdysvalloissa ei ole tiukan syrjintälainsäädännön lisäksi juuri lainsäädännöllisiä irtisanomisesteitä. Vuonna 2005 7,8 prosenttia yksityissektorin työntekijöistä oli liittynyt ammattiyhdistyksiin.<ref>Tieto vuodelta 2005. [http://www.trinity.edu/bhirsch/unionstats/Private%20Sector%20workers.htm Barry T. Hirsch ja David A. Macpherson; Unionstats.com; Union Membership, Coverage, Density, and Employment Among Private Sector Workers, 1973–2005] {{en}}. Luettu 28. toukokuuta 2006.</ref> |
Yhdysvalloissa on verrattain vapaat työmarkkinat. [[Työttömyys]] on matala ja pysynyt vuosia noin viidessä prosentissa.<ref>[http://data.bls.gov/PDQ/servlet/SurveyOutputServlet?data_tool=latest_numbers&series_id=LNS14000000 Bureau of Labor Statistics, Labor Force Statistics from the Current Population Survey] {{en}}. Luettu 8. heinäkuuta 2008.</ref> Yhdysvalloissa ei ole tiukan syrjintälainsäädännön lisäksi juuri lainsäädännöllisiä irtisanomisesteitä. Vuonna 2005 7,8 prosenttia yksityissektorin työntekijöistä oli liittynyt ammattiyhdistyksiin.<ref>Tieto vuodelta 2005. [http://www.trinity.edu/bhirsch/unionstats/Private%20Sector%20workers.htm Barry T. Hirsch ja David A. Macpherson; Unionstats.com; Union Membership, Coverage, Density, and Employment Among Private Sector Workers, 1973–2005] {{Wayback|1=http://www.trinity.edu/bhirsch/unionstats/Private%20Sector%20workers.htm |päiväys=20070927210653 }} {{en}}. Luettu 28. toukokuuta 2006.</ref> |
||
Yhdysvalloissa on kymmeniä miljoonia laillisia ja laittomia maahanmuuttajia erityisesti [[Meksiko]]sta, [[Väli-Amerikka|Väli-Amerikasta]] ja [[Aasia]]sta. Noin puoli miljoonaa eurooppalaista tutkijaa on muuttanut Yhdysvaltoihin ja vain murto-osa suunnittelee takaisin palaamista.<ref>[http://www.time.com/time/europe/html/040119/brain/story.html How To Plug Europe's Brain Drain], Time Magazine</ref> |
Yhdysvalloissa on kymmeniä miljoonia laillisia ja laittomia maahanmuuttajia erityisesti [[Meksiko]]sta, [[Väli-Amerikka|Väli-Amerikasta]] ja [[Aasia]]sta. Noin puoli miljoonaa eurooppalaista tutkijaa on muuttanut Yhdysvaltoihin ja vain murto-osa suunnittelee takaisin palaamista.<ref>[https://web.archive.org/web/20040202113206/http://www.time.com/time/europe/html/040119/brain/story.html How To Plug Europe's Brain Drain], Time Magazine</ref> |
||
==Tulot== |
==Tulot== |
||
[[Kansainvälinen työjärjestö|Kansainvälisen työjärjestön]] mukaan pääoman, työn ja teknologian tehokas yhdistäminen on johtanut maailman toiseksi korkeimpaan tuottavuuteen työtuntia kohti.<ref>[http://www.ilo.org/global/About_the_ILO/Media_and_public_information/Press_releases/lang--en/WCMS_083976/index.htm New ILO report says US leads the world in labour productivity, some regions are catching up, most lag behind]</ref> |
[[Kansainvälinen työjärjestö|Kansainvälisen työjärjestön]] mukaan pääoman, työn ja teknologian tehokas yhdistäminen on johtanut maailman toiseksi korkeimpaan tuottavuuteen työtuntia kohti.<ref>[http://www.ilo.org/global/About_the_ILO/Media_and_public_information/Press_releases/lang--en/WCMS_083976/index.htm New ILO report says US leads the world in labour productivity, some regions are catching up, most lag behind] {{Wayback|1=http://www.ilo.org/global/About_the_ILO/Media_and_public_information/Press_releases/lang--en/WCMS_083976/index.htm |päiväys=20110205144531 }}</ref> |
||
Vuoden 2005 keskivuosipalkat vaihtelivat pelkän high schoolin käynneiden 31 539 dollarista tohtorikoulutettujen 79 401 dollariin. Vuonna 2005 yli 25-vuotiaat vain high schoolin opiskelleiden kokopäivätyöskentelijöiden keskitulot olivat 31 |
Vuoden 2005 keskivuosipalkat vaihtelivat pelkän high schoolin käynneiden 31 539 dollarista tohtorikoulutettujen 79 401 dollariin. Vuonna 2005 yli 25-vuotiaat vain high schoolin opiskelleiden kokopäivätyöskentelijöiden keskitulot olivat 31 539 dollaria, vain associate-tutkinnon opiskelleiden 40 588 dollaria, vain bachelor-tutkinnon opiskelleiden 56 078 dollaria, vain [[tohtori]]n tutkinnon opiskelleiden 79 401 dollaria ja ammatillisen tutkinnon opiskelleiden 100 000 dollaria.<ref>US Census Bureau, 2006; income statistics for the year 2005</ref> Yhdysvalloissa (YK:n Gini-kerroin 40.8), kuten [[Uusi-Seelanti|Uudessa-Seelannissa]] (36.2) ja [[Meksiko]]ssa (46.1), on suuret tuloerot. Kotitalouksien tulot vaihtelevat huomattavasti amerikkalaisilla standardeilla köyhästä Mississipistä rikkaaseen Marylandiin.<ref name="US Census Bureau, median household income by state 2004">{{cite web|url=http://www.census.gov/hhes/www/income/income04/statemhi.html|title=US Census Bureau, median household income by state 2004|accessdate=2006-07-01}}</ref> Maassa on kymmeniä miljoonia laittomia maahanmuuttajia, jotka tulevat köyhistä maista kuten [[Meksiko]]. [[Globalisaatio]]n vastainen liike on vaatinut liittovaltion puuttumista tilanteissa, joissa amerikkalaisten maailman korkein palkkataso aiheuttaa työpaikkojen siirtymisen esimerkiksi Eurooppaan tai Aasiaan.<ref name="globalization"/> Toiset huomauttavat että uusia työpaikkoja on syntynyt koko ajan ja köyhien maiden lisäksi myös amerikkalaiset hyötyvät.<ref name="globalization">A New Deal for Globalization, Foreign Affairs -lehti July/August 2007</ref> |
||
Yhdysvalloissa on huomattava köyhyydessä elävä väestön osa, noin 37 miljoonaa ihmistä tai 12% väestöstä. Mustista, latinoista ja lapsiväestöstä miltei joka neljäs elää köyhyydessä. Yhdysvalloissa asuu 360 [[miljardööri]]ä, enemmän kuin missään muualla. <ref>Paul Harris:[http://observer.guardian.co.uk/world/story/0,,1712965,00.html 37 million poor hidden in the land of plenty]. The Observer, 19.2.2006, Lontoo.</ref> Tuloerojen mittaamisessa käytetty [[Gini-indeksi]] oli vuonna 2008 46.6. |
Yhdysvalloissa on huomattava köyhyydessä elävä väestön osa, noin 37 miljoonaa ihmistä tai 12 % väestöstä. Mustista, latinoista ja lapsiväestöstä miltei joka neljäs elää köyhyydessä. Yhdysvalloissa asuu 360 [[miljardööri]]ä, enemmän kuin missään muualla. <ref name="harris">Paul Harris:[http://observer.guardian.co.uk/world/story/0,,1712965,00.html 37 million poor hidden in the land of plenty]. The Observer, 19.2.2006, Lontoo.</ref> Tuloerojen mittaamisessa käytetty [[Gini-indeksi]] oli vuonna 2008 46.6.<ref>http://www.census.gov/prod/2009pubs/p60-236.pdf</ref> Rikkain 10 % kotitalouksista kuluttaa 15 kertaa enemmän kuin köyhin 10 % <ref>[https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/fields/2047.html Household income or consumption by percentage share (%)] {{Wayback|1=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/fields/2047.html |päiväys=20090506061831 }}, [[The World Factbook]], [[CIA]], 10.6.2008.</ref> |
||
==Verotus ja julkinen sektori== |
==Verotus ja julkinen sektori== |
||
Yhdysvallat on tyypillinen kehittynyt teollisuusmaa, jossa [[kapitalismi|kapitalistista]] yksityistä taloutta täydentää suurehko julkinen sektori. Tässä mielessä Yhdysvallat on [[sekatalous]]. Julkisen hallinnon koko on 36 prosenttia kansantuotteesta<ref>[http://www.heritage.org/research/features/index/countries.cfm Index of Economic Freedom 2006] by [[Heritage Foundation]]. ''URL accessed 13 May 2006.''</ref>, mikä on varsin tyypillistä kehittyneille maille ja samaa luokkaa kuin esimerkiksi Suomessa. |
Yhdysvallat on tyypillinen kehittynyt teollisuusmaa, jossa [[kapitalismi|kapitalistista]] yksityistä taloutta täydentää suurehko julkinen sektori. Tässä mielessä Yhdysvallat on [[sekatalous]]. Julkisen hallinnon koko on 36 prosenttia kansantuotteesta<ref>[http://www.heritage.org/research/features/index/countries.cfm Index of Economic Freedom 2006] {{Wayback|1=http://www.heritage.org/research/features/index/countries.cfm |päiväys=20080213211732 }} by [[Heritage Foundation]]. ''URL accessed 13 May 2006.''</ref>, mikä on varsin tyypillistä kehittyneille maille ja samaa luokkaa kuin esimerkiksi Suomessa. |
||
Yhdysvalloissa on liittovaltion tulovero sekä muutaman prosentin osavaltio- ja paikallistuloveroja. Verotus on laskenut paljon toisen maailmansodan jälkeisestä 90% tuloverosta. Alimmat tuloluokat eivät nykyään maksa lainkaan tuloveroja. Vuonna 2006 tulovero oli vähennyksien jälkeen: 40 |
Yhdysvalloissa on liittovaltion tulovero sekä muutaman prosentin osavaltio- ja paikallistuloveroja. Verotus on laskenut paljon toisen maailmansodan jälkeisestä 90 % tuloverosta{{selvennä|ei kai tulovero ole koskaan ollut 90%}}. Alimmat tuloluokat eivät nykyään maksa lainkaan tuloveroja. Vuonna 2006 tulovero oli vähennyksien jälkeen: 40 000 dollarin tuloilla 4 445 dollaria eli 14 % ja 200 000 dollarin tuloilla 46 725 dollaria eli 31 %. Yritysverotus on Yhdysvalloissa hieman korkeampaa kuin OECD-maissa keskimäärin. Osavaltiot saattavat lisäksi kerätä myyntiveroa. Postimyynnissä ja Internetissä tapahtuvassa osavaltioiden rajojen ylittävässä kaupassa myynnit ovat toistaiseksi vapaita myyntiverosta. Osavaltio- ja paikallistasolla on omaisuus- ja kiinteistöveroja. Liittovaltion ja muiden verotus sisältää lukuisia vähennyksiä esimerkiksi perheille ja hyväksytyille hyväntekeväisyysjärjestöille. |
||
Yhdysvalloissa ei ylläpidetä julkista terveydenhuoltoa samassa mielessä kuin Euroopassa, vaan ihmiset ovat itse velvollisia kustantamaan terveyskulunsa. Useimmat ihmiset hankkivat tai saavat työnantajalta sairausvakuutuksen. Lisäksi Veronmaksajat kustantavat erityisryhmien terveydenhuollon ohjelmissa kuten Medicare ja Mediaid, mutta 46 miljoonalla ihmisellä, 15% väestöstä, ei ole minkäänlaista sairausvakuutusta <ref |
Yhdysvalloissa ei ylläpidetä julkista terveydenhuoltoa samassa mielessä kuin Euroopassa, vaan ihmiset ovat itse velvollisia kustantamaan terveyskulunsa. Useimmat ihmiset hankkivat tai saavat työnantajalta sairausvakuutuksen. Lisäksi Veronmaksajat kustantavat erityisryhmien terveydenhuollon ohjelmissa kuten Medicare ja Mediaid, mutta 46 miljoonalla ihmisellä, 15 % väestöstä, ei ole minkäänlaista sairausvakuutusta <ref name="harris"/>. Sairaalat ovat lain mukaan velvollisia hoitamaan kaikki hätätapaukset, mutta akuutin hengenvaaran poistuttua hoitovelvoite lakkaa. Vuonna 2004 yksityisen vakuutukset kustantivat 36 % terveydenhoidosta, käteinen 15 % ja julkinen talous 44 %.<ref>[http://www.cdc.gov/nchs/data/hus/hus06.pdf Health, United States, 2006.] Centers for Disease Control, National Center for Health Statistics.</ref> |
||
Yhdysvallat kuluttaa rahaa terveydenhoitoon paljon enemmän kuin mikään toinen valtio: tämä näkyy sekä henkeä kohti-kulutuksessa että terveydenhoidon osuudessa bruttokansantuotteesta.<ref>OECD Health Data 2000: A Comparative Analysis of 29 Countries'' (Paris: OECD, 2000)</ref> Toisin kuin suurimmassa osassa muita kehittyneitä maita, Yhdysvaltain terveydenhoitojärjestelmä ei ole täysin julkisten toimijoiden (kunnat, valtio) hallinnassa, vaan järjestelmä perustuu erilaisiin julkisen- ja yksityisen puolen rahoittamiin järjestelmiin.<!-- lähde:en-wiki--> Terveydenhoitolaskut ovat yleisin syy henkilökohtaisiin konkursseihin Yhdysvalloissa.<ref>{{Verkkoviite |Osoite=http://content.healthaffairs.org/cgi/content/full/hlthaff.w5.63/DC1 |Tekijä=Himmelstein, David U., et al. |Nimeke=Illness and Injury as Contributors to Bankruptcy| Viitattu=2006-10-05 |Ajankohta=2005}}</ref> Yhdysvallat onkin ainoa läntinen [[teollisuusmaa]], jolla ei ole yleistä, kaikille kansalaisille saatavilla olevaa terveydenhoitojärjestelmää.<ref>{{Kirjaviite | Tekijä = | Nimeke = Insuring America's Health: Principles and Recommendations | Vuosi = 2004 | Kappale = | Sivu = | Selite = | Julkaisupaikka = | Julkaisija = Institute of Medicine of the National Academies | Tunniste = ISBN 978-0-309-09105-3 | www = http://www.iom.edu/?id=17848 | www-teksti = | Viitattu = 25. huhtikuuta 2008}}</ref> |
Yhdysvallat kuluttaa rahaa terveydenhoitoon paljon enemmän kuin mikään toinen valtio: tämä näkyy sekä henkeä kohti-kulutuksessa että terveydenhoidon osuudessa bruttokansantuotteesta.<ref>OECD Health Data 2000: A Comparative Analysis of 29 Countries'' (Paris: OECD, 2000)</ref> Toisin kuin suurimmassa osassa muita kehittyneitä maita, Yhdysvaltain terveydenhoitojärjestelmä ei ole täysin julkisten toimijoiden (kunnat, valtio) hallinnassa, vaan järjestelmä perustuu erilaisiin julkisen- ja yksityisen puolen rahoittamiin järjestelmiin.<!-- lähde:en-wiki--> Terveydenhoitolaskut ovat yleisin syy henkilökohtaisiin konkursseihin Yhdysvalloissa.<ref>{{Verkkoviite |Osoite=http://content.healthaffairs.org/cgi/content/full/hlthaff.w5.63/DC1 |Tekijä=Himmelstein, David U., et al. |Nimeke=Illness and Injury as Contributors to Bankruptcy| Viitattu=2006-10-05 |Ajankohta=2005}}</ref> Yhdysvallat onkin ainoa läntinen [[teollisuusmaa]], jolla ei ole yleistä, kaikille kansalaisille saatavilla olevaa terveydenhoitojärjestelmää.<ref>{{Kirjaviite | Tekijä = | Nimeke = Insuring America's Health: Principles and Recommendations | Vuosi = 2004 | Kappale = | Sivu = | Selite = | Julkaisupaikka = | Julkaisija = Institute of Medicine of the National Academies | Tunniste = ISBN 978-0-309-09105-3 | www = http://www.iom.edu/?id=17848 | www-teksti = | Viitattu = 25. huhtikuuta 2008 }} {{Wayback|1=http://www.iom.edu/?id=17848 |päiväys=20070818031109 }}</ref> |
||
==Lähteet== |
==Lähteet== |
||
{{viitteet| |
{{viitteet|sarakkeet}} |
||
==Aiheesta muualla== |
|||
{{commonscat}} |
|||
*[https://atlas.media.mit.edu/en/profile/country/usa/ Observatory of Economic Complexity: United States] {{en}} |
|||
{{Maailman kauppajärjestö}} |
{{Maailman kauppajärjestö}} |
||
[[Luokka:Yhdysvaltain talous|*]] |
[[Luokka:Yhdysvaltain talous|*]] |
||
{{Link FA|sl}} |
|||
[[ar:اقتصاد الولايات المتحدة]] |
|||
[[ms:Ekonomi Amerika Syarikat]] |
|||
[[bn:মার্কিন যুক্তরাষ্ট্রের অর্থনীতি]] |
|||
[[bs:Privreda Sjedinjenih Američkih Država]] |
|||
[[bg:Икономика на САЩ]] |
|||
[[ca:Economia dels Estats Units]] |
|||
[[da:USA's økonomi]] |
|||
[[de:Wirtschaft der Vereinigten Staaten]] |
|||
[[en:Economy of the United States]] |
|||
[[es:Economía de los Estados Unidos]] |
|||
[[fa:اقتصاد ایالات متحده آمریکا]] |
|||
[[fr:Économie des États-Unis]] |
|||
[[gl:Economía dos Estados Unidos de América]] |
|||
[[ko:미국의 경제]] |
|||
[[io:Ekonomio di Usa]] |
|||
[[it:Economia degli Stati Uniti]] |
|||
[[he:כלכלת ארצות הברית]] |
|||
[[lt:JAV ekonomika]] |
|||
[[nl:Economie van de Verenigde Staten]] |
|||
[[ja:アメリカ合衆国の経済]] |
|||
[[no:Amerikas forente staters økonomi]] |
|||
[[oc:Economia dels Estats Units]] |
|||
[[pl:Gospodarka Stanów Zjednoczonych]] |
|||
[[pt:Economia dos Estados Unidos]] |
|||
[[ro:Economia Statelor Unite ale Americii]] |
|||
[[ru:Экономика США]] |
|||
[[sk:Hospodárstvo USA]] |
|||
[[sl:Ekonomija Združenih držav Amerike]] |
|||
[[sr:Економија Сједињених Америчких Држава]] |
|||
[[sv:USA:s ekonomi]] |
|||
[[vi:Kinh tế Hoa Kỳ]] |
|||
[[uk:Економіка США]] |
|||
[[zh:美國經濟]] |
Nykyinen versio 18. huhtikuuta 2023 kello 19.12
Tätä artikkelia tai sen osaa on pyydetty päivitettäväksi, koska sen sisältö on osin vanhentunut. Voit auttaa Wikipediaa parantamalla artikkelia. Lisää tietoa saattaa olla keskustelusivulla. Tarkennus: Artikkelin sisältämät tiedot ovat pääosin peräisin vuosilta 2004–05. |
Yhdysvaltain talous | |
---|---|
![]() New York |
|
Valuutta | Yhdysvaltain dollari |
Tilikausi | 1. lokakuuta – 30. syyskuuta[1] |
Tilastot | |
BKT | 25 464,5 miljardia USD (2022 arvio)[2] |
- per asukas | 76 350 USD (2021 arvio)[2] |
- kasvu | 2,1 % (2022 arvio)[2][3] |
- toimialoittain |
palvelut 77,6 % teollisuus 20,8 % maatalous 1,6 % (2015 arvio)[1] |
Inflaatio | 0,2 % (2015 arvio)[1] |
Köyhyysrajan alle jäävien määrä |
15,1 % (2010 arvio)[1] |
Gini-kerroin | 45 (2007)[1] |
Työvoima | 158,3 miljoonaa (2022 arvio)[2] |
Työttömyys | 3,5 % (2022 arvio)[2] |
Ulkomaankauppa ja -investoinnit | |
Merkittävimmät vientimaat |
Kanada 19,2 %, Meksiko 14,8 %, Kiina 7,6 %, Japani 4,1 % (2014)[1] |
Julkinen talous | |
Julkinen velka | 121,7 % BKT:sta (2022 arvio)[2] |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f5/Photos_NewYork1_032.jpg/250px-Photos_NewYork1_032.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/df/US_%241_obverse.jpg/250px-US_%241_obverse.jpg)
Yhdysvaltain kansantalous on erittäin kehittynyt jälkiteollinen sekatalous, jossa yksityinen sektori on kuitenkin huomattavasti julkista suurempi. Luonnonvarojen runsaus on edelleen keskeinen vaurauden lähde, mutta tietointensiivisen talouden lisäännyttyä myös inhimillinen pääoma on alati tärkeämpi.[4]
Yhdysvaltain bruttokansantuote on ollut 1900-luvun alusta maailman suurin, ostovoimalla mitattuna Kiina ohitti sen 2010-luvulla. Yhdysvaltain bruttokansantuote henkeä kohti on maailman korkeimpia ja maa sijoittuu korkealle 12. sijalle Yhdistyneiden kansakuntien Inhimillisen kehityksen indeksillä.
Maan valuutta on yhdysvaltain dollari, joka on yleisin kansainvälisen talouden rahayksikkö. Sen korkotasoa ohjaa itsenäinen keskuspankki Federal Reserve System (Fed), jonka lisäksi maassa on 12 alueellista keskuspankkia. Noin 67 prosenttia maailman valuuttareserveistä säilytetään Yhdysvaltain dollareina.[5]
2020-luvun alun koronapandemian hiivuttua vuonna 2023 Yhdysvaltain bruttokansantuotteen arvioidaan olevan noin 27 biljoonaa dollaria ja asukasta kohden noin 80 000 dollaria.[2]
Tuotanto
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Yhdysvaltain tärkein sektori on palvelusektori, joka työllistää noin kolme neljäsosaa työvoimasta. Taloudellinen toiminta vaihtelee suuresti maan osien välillä, monien teollisuudenalojen ollessa keskittyneitä tiettyihin kaupunkeihin tai tietyille alueille. Esimerkiksi New York on Amerikan rahaelämän, julkaisemisen ja mainostamisen keskus. Piilaakso on maan laajin korkean teknologian keskus, kun taas Los Angelesin Hollywood on tärkein elokuva- ja televisiotuotannon keskus. Keskilänsi tunnetaan valmistuksesta ja raskasteollisuudesta riippuvaisesta taloudestaan, jossa Chicago tunnetaan "Keskilännen pääkaupunkina" ja Detroit autoteollisuuden keskuksena. Suuret tasangot ovat Amerikan "leipäkori". Vuoristoalueet palvelevat kaivosteollisuutta ja maakaasuresursseina. Kaakkois-Yhdysvallat on lääketieteellisen tutkimuksen ja tekstiiliteollisuuden keskus. Vuonna 2004 Yhdysvallat oli maailman kolmanneksi suosituin turistikohde 46 miljoonalla kävijällä.[6]
Maatalouden pääasialliset viljelykasvit ovat maissi, vehnä, soijapapu ja puuvilla. Yhdysvaltain alueella on esimerkiksi kulta-, öljy-, kivihiili- ja uraaniesiintymiä. Teollisuustuotteita ovat muun muassa autot, lentokoneet ja elektroniikka.
Kauppa
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Tärkeimmät kauppakumppanit ovat Kanada (19 %), Meksiko, Yhdistynyt kuningaskunta ja Kaakkois-Aasia, Yhdysvallat on 1960-luvulta asti tuonut enemmän tavaraa kuin vienyt.[7] Yhdysvallat on monien maiden pääasiallinen vientimarkkina.
Yhdysvaltain kauppa vuonna 2004 (ei sisällä palvelukauppaa) | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
Vienti[8] | Tuonti[9] | ||||||
Maa | Miljoonaa dollaria | Osuus | Kumulatiivinen osuus | Maa | Miljoonaa dollaria | Osuus | Kumulativiinen osuus |
Kanada | 189 101 | 23,12 % | 23,12 % | Kanada | 255 928 | 17,41 % | 17,41 % |
Meksiko | 110 775 | 13,54 % | 36,66 % | Kiina | 196 699 | 13,38 % | 30,80 % |
Japani | 54 400 | 6,65 % | 43,31 % | Meksiko | 155 843 | 10,60 % | 41,40 % |
Yhdistynyt kuningaskunta | 35 960 | 4,40 % | 47,71 % | Japani | 129 595 | 8,82 % | 50,22 % |
Kiina | 34 721 | 4,24 % | 51,95 % | Saksa | 77 236 | 5,26 % | 55,48 % |
Saksa | 31 381 | 3,84 % | 55,79 % | Yhdistynyt kuningaskunta | 46 402 | 3,16 % | 58,63 % |
Etelä Korea | 26 333 | 3,22 % | 59,01 % | Etelä-Korea | 46 163 | 3,14 % | 61,77 % |
Alankomaat | 24 286 | 2,97 % | 61,98 % | Taiwan | 34 617 | 2,36 % | 64,13 % |
Taiwan | 21 731 | 2,66 % | 64,64 % | Ranska | 31 814 | 2,16 % | 66,29 % |
Ranska | 21 240 | 2,60 % | 67,23 % | Malesia | 28 185 | 1,92 % | 68,21 % |
Singapore | 19 601 | 2,40 % | 69,63 % | Italia | 28 089 | 1,91 % | 70,12 % |
Belgia | 16 877 | 2,06 % | 71,69 % | Irlanti | 27 442 | 1,87 % | 71,99 % |
Hongkong | 15 809 | 1,93 % | 73,63 % | Venezuela | 24 962 | 1,70 % | 73,69 % |
14 271 | 1,74 % | 75,37 % | 21 157 | 1,44 % | 75,13 % | ||
13 863 | 1,69 % | 77,07 % | 20 924 | 1,42 % | 76,55 % | ||
10 897 | 1,33 % | 78,40 % | 17 577 | 1,20 % | 77,75 % | ||
10 711 | 1,31 % | 79,71 % | 16 246 | 1,11 % | 78,85 % | ||
9 268 | 1,13 % | 80,84 % | 15 562 | 1,06 % | 79,91 % | ||
9 198 | 1,12 % | 81,96 % | 15 306 | 1,04 % | 80,95 % | ||
8 166 | 1,00 % | 82,96 % | 14 527 | 0,99 % | 81,94 % | ||
7 072 | 0,86 % | 83,83 % | 12 687 | 0,86 % | 82,81 % | ||
6 641 | 0,81 % | 84,64 % | 12 605 | 0,86 % | 83,66 % | ||
6 363 | 0,78 % | 85,42 % | 12 448 | 0,85 % | 84,51 % | ||
12 095 | 1,55 % | 86,16 % | 11 847 | 0,81 % | 85,32 % | ||
5 245 | 0,64 % | 86,80 % | 11 643 | 0,79 % | 86,11 % | ||
4 782 | 0,58 % | 87,39 % | 10 811 | 0,74 % | 86,84 % | ||
4 504 | 0,55 % | 87,94 % | 9 314 | 0,63 % | 87,48 % | ||
4 343 | 0,53 % | 88,47 % | 9 144 | 0,62 % | 88,10 % | ||
4 064 | 0,50 % | 88,97 % | 8 514 | 0,58 % | 88,68 % | ||
3 625 | 0,44 % | 89,41 % | 7 544 | 0,51 % | 89,19 % | ||
3 386 | 0,41 % | 89,82 % | 7 476 | 0,51 % | 89,70 % | ||
3 361 | 0,41 % | 90,24 % | 7 409 | 0,50 % | 90,21 % | ||
3 304 | 0,40 % | 90,64 % | 7 290 | 0,50 % | 90,70 % | ||
3 265 | 0,40 % | 91,04 % | |||||
3 172 | 0,39 % | 91,43 % | |||||
3 105 | 0,38 % | 91,81 % | |||||
Muut | 67 023 | 8,19 % | 100,00 % | Muut | 136 661 | 9,30 % | 100,00 % |
Vienti yhteensä: | 817 939 | Tuonti yhteensä: | 1 469 667 |
Työpaikat
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b3/USDA_windmills.jpg/140px-USDA_windmills.jpg)
Yhdysvalloissa on verrattain vapaat työmarkkinat. Työttömyys on matala ja pysynyt vuosia noin viidessä prosentissa.[12] Yhdysvalloissa ei ole tiukan syrjintälainsäädännön lisäksi juuri lainsäädännöllisiä irtisanomisesteitä. Vuonna 2005 7,8 prosenttia yksityissektorin työntekijöistä oli liittynyt ammattiyhdistyksiin.[13]
Yhdysvalloissa on kymmeniä miljoonia laillisia ja laittomia maahanmuuttajia erityisesti Meksikosta, Väli-Amerikasta ja Aasiasta. Noin puoli miljoonaa eurooppalaista tutkijaa on muuttanut Yhdysvaltoihin ja vain murto-osa suunnittelee takaisin palaamista.[14]
Tulot
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Kansainvälisen työjärjestön mukaan pääoman, työn ja teknologian tehokas yhdistäminen on johtanut maailman toiseksi korkeimpaan tuottavuuteen työtuntia kohti.[15]
Vuoden 2005 keskivuosipalkat vaihtelivat pelkän high schoolin käynneiden 31 539 dollarista tohtorikoulutettujen 79 401 dollariin. Vuonna 2005 yli 25-vuotiaat vain high schoolin opiskelleiden kokopäivätyöskentelijöiden keskitulot olivat 31 539 dollaria, vain associate-tutkinnon opiskelleiden 40 588 dollaria, vain bachelor-tutkinnon opiskelleiden 56 078 dollaria, vain tohtorin tutkinnon opiskelleiden 79 401 dollaria ja ammatillisen tutkinnon opiskelleiden 100 000 dollaria.[16] Yhdysvalloissa (YK:n Gini-kerroin 40.8), kuten Uudessa-Seelannissa (36.2) ja Meksikossa (46.1), on suuret tuloerot. Kotitalouksien tulot vaihtelevat huomattavasti amerikkalaisilla standardeilla köyhästä Mississipistä rikkaaseen Marylandiin.[17] Maassa on kymmeniä miljoonia laittomia maahanmuuttajia, jotka tulevat köyhistä maista kuten Meksiko. Globalisaation vastainen liike on vaatinut liittovaltion puuttumista tilanteissa, joissa amerikkalaisten maailman korkein palkkataso aiheuttaa työpaikkojen siirtymisen esimerkiksi Eurooppaan tai Aasiaan.[18] Toiset huomauttavat että uusia työpaikkoja on syntynyt koko ajan ja köyhien maiden lisäksi myös amerikkalaiset hyötyvät.[18]
Yhdysvalloissa on huomattava köyhyydessä elävä väestön osa, noin 37 miljoonaa ihmistä tai 12 % väestöstä. Mustista, latinoista ja lapsiväestöstä miltei joka neljäs elää köyhyydessä. Yhdysvalloissa asuu 360 miljardööriä, enemmän kuin missään muualla. [19] Tuloerojen mittaamisessa käytetty Gini-indeksi oli vuonna 2008 46.6.[20] Rikkain 10 % kotitalouksista kuluttaa 15 kertaa enemmän kuin köyhin 10 % [21]
Verotus ja julkinen sektori
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Yhdysvallat on tyypillinen kehittynyt teollisuusmaa, jossa kapitalistista yksityistä taloutta täydentää suurehko julkinen sektori. Tässä mielessä Yhdysvallat on sekatalous. Julkisen hallinnon koko on 36 prosenttia kansantuotteesta[22], mikä on varsin tyypillistä kehittyneille maille ja samaa luokkaa kuin esimerkiksi Suomessa.
Yhdysvalloissa on liittovaltion tulovero sekä muutaman prosentin osavaltio- ja paikallistuloveroja. Verotus on laskenut paljon toisen maailmansodan jälkeisestä 90 % tuloverosta. Alimmat tuloluokat eivät nykyään maksa lainkaan tuloveroja. Vuonna 2006 tulovero oli vähennyksien jälkeen: 40 000 dollarin tuloilla 4 445 dollaria eli 14 % ja 200 000 dollarin tuloilla 46 725 dollaria eli 31 %. Yritysverotus on Yhdysvalloissa hieman korkeampaa kuin OECD-maissa keskimäärin. Osavaltiot saattavat lisäksi kerätä myyntiveroa. Postimyynnissä ja Internetissä tapahtuvassa osavaltioiden rajojen ylittävässä kaupassa myynnit ovat toistaiseksi vapaita myyntiverosta. Osavaltio- ja paikallistasolla on omaisuus- ja kiinteistöveroja. Liittovaltion ja muiden verotus sisältää lukuisia vähennyksiä esimerkiksi perheille ja hyväksytyille hyväntekeväisyysjärjestöille.
Yhdysvalloissa ei ylläpidetä julkista terveydenhuoltoa samassa mielessä kuin Euroopassa, vaan ihmiset ovat itse velvollisia kustantamaan terveyskulunsa. Useimmat ihmiset hankkivat tai saavat työnantajalta sairausvakuutuksen. Lisäksi Veronmaksajat kustantavat erityisryhmien terveydenhuollon ohjelmissa kuten Medicare ja Mediaid, mutta 46 miljoonalla ihmisellä, 15 % väestöstä, ei ole minkäänlaista sairausvakuutusta [19]. Sairaalat ovat lain mukaan velvollisia hoitamaan kaikki hätätapaukset, mutta akuutin hengenvaaran poistuttua hoitovelvoite lakkaa. Vuonna 2004 yksityisen vakuutukset kustantivat 36 % terveydenhoidosta, käteinen 15 % ja julkinen talous 44 %.[23]
Yhdysvallat kuluttaa rahaa terveydenhoitoon paljon enemmän kuin mikään toinen valtio: tämä näkyy sekä henkeä kohti-kulutuksessa että terveydenhoidon osuudessa bruttokansantuotteesta.[24] Toisin kuin suurimmassa osassa muita kehittyneitä maita, Yhdysvaltain terveydenhoitojärjestelmä ei ole täysin julkisten toimijoiden (kunnat, valtio) hallinnassa, vaan järjestelmä perustuu erilaisiin julkisen- ja yksityisen puolen rahoittamiin järjestelmiin. Terveydenhoitolaskut ovat yleisin syy henkilökohtaisiin konkursseihin Yhdysvalloissa.[25] Yhdysvallat onkin ainoa läntinen teollisuusmaa, jolla ei ole yleistä, kaikille kansalaisille saatavilla olevaa terveydenhoitojärjestelmää.[26]
Lähteet
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- ↑ a b c d e f United States: Economy CIA World Factbook. Arkistoitu 26.12.2018. Viitattu 15.2.2016. (englanniksi)
- ↑ a b c d e f g Download World Economic Outlook database: April 2023 (.html) International Monetary Fund. Viitattu 18.4.2023. (englanniksi)
- ↑ Lastest World Economic Outlook Growth Projections : estimate 2020 (.html) International Monetary Fund. Viitattu 30.4.2021. (englanniksi)
- ↑ U.S. Economy > Basic Conditions & Resources (.html) U.S. Diplomatic Mission to Germany. Viitattu 30.4.2021. (englanniksi)
- ↑ Currency Composition of Official Foreign Exchange Reserves IMF.
- ↑ Office of Travel & Tourism Industries, Key Facts on Overseas Cultural Heritage Tourism Visitors 2004 (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi), lokakuu 2005. Luettu 9. toukokuuta 2006.
- ↑ http://www.census.gov/foreign-trade/statistics/historical/gands.txt
- ↑ http://www.ita.doc.gov/td/industry/OTEA/usfth/aggregate/H04t55.pdf (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ http://www.ita.doc.gov/td/industry/otea/usfth/aggregate/H04t56.pdf (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ U.S. Wind Energy Installations Surpass 20,000 Megawatts (Arkistoitu – Internet Archive)", American Wind Energy Association, September 3, 2008
- ↑ Annual Report on U.S. Wind Power Installation, Cost, and Performance Trends: 2007 United States Department of Energy, Office of Energy Efficiency and Renewable Energy. Viitattu 31.10.2008.
- ↑ Bureau of Labor Statistics, Labor Force Statistics from the Current Population Survey (englanniksi). Luettu 8. heinäkuuta 2008.
- ↑ Tieto vuodelta 2005. Barry T. Hirsch ja David A. Macpherson; Unionstats.com; Union Membership, Coverage, Density, and Employment Among Private Sector Workers, 1973–2005 (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi). Luettu 28. toukokuuta 2006.
- ↑ How To Plug Europe's Brain Drain, Time Magazine
- ↑ New ILO report says US leads the world in labour productivity, some regions are catching up, most lag behind (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ US Census Bureau, 2006; income statistics for the year 2005
- ↑ US Census Bureau, median household income by state 2004 census.gov. Viitattu 1.7.2006.
- ↑ a b A New Deal for Globalization, Foreign Affairs -lehti July/August 2007
- ↑ a b Paul Harris:37 million poor hidden in the land of plenty. The Observer, 19.2.2006, Lontoo.
- ↑ http://www.census.gov/prod/2009pubs/p60-236.pdf
- ↑ Household income or consumption by percentage share (%) (Arkistoitu – Internet Archive), The World Factbook, CIA, 10.6.2008.
- ↑ Index of Economic Freedom 2006 (Arkistoitu – Internet Archive) by Heritage Foundation. URL accessed 13 May 2006.
- ↑ Health, United States, 2006. Centers for Disease Control, National Center for Health Statistics.
- ↑ OECD Health Data 2000: A Comparative Analysis of 29 Countries (Paris: OECD, 2000)
- ↑ Himmelstein, David U., et al.: Illness and Injury as Contributors to Bankruptcy content.healthaffairs.org. 2005. Viitattu 5.10.2006.
- ↑ Insuring America's Health: Principles and Recommendations. Institute of Medicine of the National Academies, 2004. ISBN 978-0-309-09105-3. Teoksen verkkoversio (viitattu 25. huhtikuuta 2008). (Arkistoitu – Internet Archive)
Aiheesta muualla
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- Observatory of Economic Complexity: United States (englanniksi)
- Albania
- Angola
- Antigua ja Barbuda
- Arabiemiirikunnat
- Armenia
- Argentiina
- Australia
- Bahrain
- Bangladesh
- Barbados
- Belize
- Benin
- Bolivia
- Botswana
- Brasilia
- Britannia
- Brunei
- Burkina Faso
- Burundi
- Chile
- Costa Rica
- Djibouti
- Dominica
- Dominikaaninen tasavalta
- Ecuador
- Egypti
- El Salvador
- Etelä-Afrikka
- Etelä-Korea
- Euroopan unioni
- Fidži
- Filippiinit
- Gabon
- Gambia
- Georgia
- Ghana
- Grenada
- Guatemala
- Guinea
- Guinea-Bissau
- Guyana
- Haiti
- Honduras
- Hongkong
- Indonesia
- Intia
- Islanti
- Israel
- Jamaika
- Japani
- Jordania
- Kambodža
- Kamerun
- Kanada
- Kenia
- Keski-Afrikka
- Kiina
- Kirgisia
- Kolumbia
- Kongon demokraattinen tasavalta
- Kongon tasavalta
- Kuuba
- Kuwait
- Lesotho
- Liechtenstein
- Macao
- Madagaskar
- Makedonian tasavalta
- Malawi
- Malediivit
- Malesia
- Mali
- Marokko
- Mauritania
- Mauritius
- Meksiko
- Moldova
- Mongolia
- Mosambik
- Myanmar
- Namibia
- Nepal
- Nicaragua
- Niger
- Nigeria
- Norja
- Norsunluurannikko
- Oman
- Pakistan
- Panama
- Papua-Uusi-Guinea
- Paraguay
- Peru
- Qatar
- Ruanda
- Saint Kitts ja Nevis
- Saint Lucia
- Saint Vincent ja Grenadiinit
- Salomonsaaret
- Sambia
- Saudi-Arabia
- Senegal
- Sierra Leone
- Singapore
- Sri Lanka
- Suriname
- Swazimaa
- Sveitsi
- Taiwan
- Tansania
- Thaimaa
- Togo
- Tonga
- Trinidad ja Tobago
- Tšad
- Tunisia
- Turkki
- Uganda
- Ukraina
- Uruguay
- Uusi-Seelanti
- Venezuela
- Venäjä
- Vietnam
- Yhdysvallat
- Zimbabwe
EU:n jäsenmaat |
---|