Keinotekoinen kieli
Keinotekoinen kieli eli tekokieli on kieli, joka ei ole kehittynyt luonnollisesti osana kulttuuria, vaan jonka fonologia, kielioppi ja sanasto on luotu tietoisesti.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f9/Conlangflag.svg/250px-Conlangflag.svg.png)
Useat keinotekoiset kielet on suunniteltu ihmisten käytettäväksi, useimmiten toimimaan kansainvälisinä apukielinä, mutta niille on muitakin käyttötarkoituksia. Jotkut on luotu kirjallisuudessa käytettäväksi, kielitieteellisiin kokeiluihin, salailuun, tai harrastuksena pelkästään tekemisen ilon vuoksi. Tällaisia kieliä käytetään usein keinotekoisissa maailmoissa. Joskus keinotekoista kieltä varten luodaan myös keinotekoinen kirjoitusjärjestelmä. Muun muassa J. R. R. Tolkien on tehnyt keinotekoisia kirjoitusjärjestelmiä haltiakieliään varten.
Myös keinotekoisella kielellä voi olla synnynnäisiä puhujia, jos lapsi oppii sen kielen oppineilta vanhemmiltaan varhaisessa vaiheessa. Esperantolla on eri arvioista riippuen 200–2 000 synnynnäistä puhujaa. Klingonin kieli-instituutin jäsen d’Armond Speers taas yritti kasvattaa poikansa kaksikielisesti englanniksi ja klingoniksi.[1]
Keinotekoisia kieliä on luotu satojen vuosien aikana tuhansia, mutta yksikään niistä ei ole saavuttanut suurta läpimurtoa. Koska kuka tahansa voi luoda keinotekoisen kielen, on niiden määrää mahdotonta laskea.
Keinotekoisten kielten luokittelu
muokkaaKielellisten ominaisuuksien perusteella
muokkaaKeinotekoiset kielet jaetaan usein sanastonsa alkuperän mukaan kahteen päälajiin, jotka ovat aprioriset ja aposterioriset kielet. Aprioriset kielet on lähes kokonaan luotu tyhjästä. Aposterioriset kielet sen sijaan pohjautuvat yhteen tai useampaan olemassa olevaan kieleen muun muassa äänneopin, kieliopin ja sanaston osalta.
Eroteltavissa oleva alatyyppi ovat myös naturalistiset kielet, joiden yksi suunnitteluperiaate on kuulostaa ja vaikuttaa luonnolliselta. Koska näitä kieliä ei yleensä ole tarkoitettu helposti opittaviksi tai ylipäätänsä käytettäväksi kommunikoinnissa, naturalistiset kielet ovat yleensä vaikeampia ja monimutkaisia. Naturalistisissa kielissä voi muun muassa olla paljon epäsäännöllisyyksiä, vaikea ääntämisoppi ja niin edelleen. Tyypillisesti ne ovat siis taidekieliä (ks. seur.), joskaan tämä ei seuraa vielä suoraan määritelmästä. Naturalistiset kielet voivat myös olla niin apriorisia kuin aposteriorisiakin: jälkimmäisessä tapauksessa jokin olemassa oleva kieli valitaan kantakieleksi, josta haluttu kieli johdetaan luonnollista kehitystä jäljittelevien sanaston, kieliopin ja äänteenmuutosten kautta. Ei-naturalistisia tai ”epäluonnollisia” kieliä ei sen sijaan yleensä käsitellä omana luokkanaan.
Käyttötarkoituksen perusteella
muokkaaToinen yleisesti käytetty jakoperuste on kielen laatimisen tarkoitusperä, jonka perusteella keinotekoiset kielet jakautuvat seuraaviin ryhmiin:
- kansainväliset apukielet – mahdollisimman helpoiksi luodut kielet, joiden tarkoituksena on toimia kansainvälisen kommunikoinnin käyttökielenä esimerkiksi englannin, ranskan ja espanjan tilalla
- volapük (1880)
- esperanto (1887)
- latino sine flexione (1903)[2]
- ido (1907)
- occidental (1922)
- novial (1928)
- sona (1935)
- neo (1937)
- interlingua (1951)
- gestuno (1951), viittomakieli
- lingua franca nova (1966)
- kotava (1978)
- fasile (1999)lähde?
- interslaavi (2006)
- budinos (2009)
- pandunia (2012)
- taidekielet – tekijän omaksi iloksi tai esimerkiksi fantasia- ja tieteismaailmoja varten luodut kielet, joita ei aina ole tarkoitettu ihmisten puhuttaviksi
- Al1 – Futurama-animaatiosarjaan kehitetty yksinkertainen kieli[3]
- dothraki – Game of Thrones -sarjaa varten kehitetty kieli[3]
- quenya ja sindar – Keski-Maassa puhuttuja kieliä
- klingon – Star Trek -kieli
- ewok ja hutt – Tähtien sota -kieliä
- na’vi – Pandora-planeetalla puhuttu kieli elokuvassa Avatar
- simlish – The Sims -simulaatiopelin pelihahmojen kieli[3]
- toki pona (2001)[4]
- lingua Ignota – Hildegard Bingeniläisen kehittämä seremoniallinen kieli[3]
- loxian – Enyan albumilla käytetty kieli (2005)
- borduuri – Hergén Tintti-sarjakuvissa Borduriassa puhuttu kieli
- syldaavi – edellisen naapurivaltion Syldavian kieli
- valyrian – Game of Thrones -sarjaa varten kehitetty kieli[3]
- bandari – Mustanaamio-sarjakuvissa Bandarissa puhuttu kieli
- basilia (1994) – suomen ja latinan kieleen perustuva keinotekoinen kieli[5]
- suunnitelmakielet (tai loogiset kielet) – tiettyä logiikkaa tai filosofiaa tutkivat ja kokeilevat kielet, jotka yleensä ovat hyvin säännönmukaisia
- hupikielet – puhtaasti huumoritarkoituksiin luodut kielet tai leikkikielet
- transpiranto (1929)[8]
- europanto (1996)[9]
- kontinkieli ja muut leikkikielet[10]
- tuntematon
- Voynichin käsikirjoitus on kirjoitettu kielellä, jota ei tunneta[11]
Tällaisen luokittelun rajat ovat hyvin hämärtyviä. On esimerkiksi olemassa keinotekoisia maailmoja varten luotuja apukieliä, ja joidenkin kielten osalta on vaikea sanoa ovatko ne taidekieliä vai suunnitelmakieliä, tai suunnitelmakieliä vai apukieliä.
Lähteet
muokkaa- Bosker, Bianca: d’Armond Speers: Dad Spoke Only Klingon To Son For Three Years. Huffpost, 18.3.2010, 25.11.2011. Artikkelin verkkoversio. Viitattu 18.7.2020.
- Kahn, David: The Codebreakers: The Story of Secret Writing. New York (N.Y.): Scribner, 1996. ISBN 0-684-83130-9. (englanniksi)
- Karismo, Anna: EU-kääntäjä loi kielen, jota 'kaikki osaavat puhua'. (Europanto - la lingua majeure for Europa para the nouvelle millenium?) Helsingin Sanomat, 10.10.1999.
- Lääperi, Pasi: Ib ab! : Basilian alkeet. Tyrnävä: Pasi Lääperi, 2018. ISBN 978-952-93-9969-7.
- Okrent, Arika: In the land of invented languages : Esperanto rock stars, Klingon poets, Loglan lovers, and the mad dreamers who tried to build a perfect language. New York: Spiegel & Grau, 2009. ISBN 978-0-385-52788-0. (englanniksi)
- Peano, Giuseppe: De latino sine flexione. Lingua auxiliare internationale.. Revista de Mathematica (Revue de Mathématiques), 1903, nro 8, s. 74-83.
Viitteet
muokkaa- ↑ Bosker, Bianca: d’Armond Speers: Dad Spoke Only Klingon To Son For Three Years. Huffpost, 18.3.2010, 25.11.2011. Artikkelin verkkoversio. Viitattu 18.7.2020.
- ↑ Peano, Giuseppe: De latino sine flexione. Lingua auxiliare internationale.. Revista de Mathematica (Revue de Mathématiques), 1903, nro 8, s. 74-83.
- ↑ a b c d e Keksittyjä kieliä käytetään leffoissa ja peleissä, mutta tekokielten pioneeri on keskiajalla elänyt nunna Yle Uutiset. 22.2.2023. Viitattu 22.2.2023.
- ↑ Blahuš, Marek: Toki pona – eine minimalistische Plansprache.. Spracherfindung und ihre Ziele. Beiträge der 20, 2011, s. 51-56.
- ↑ * Lääperi, Pasi: Ib ab! : Basilian alkeet. Tyrnävä: Pasi Lääperi, 2018. ISBN 978-952-93-9969-7.
- ↑ Okrent 2009, 229-230
- ↑ Okrent 2009, 240
- ↑ Transpiranto –Grönköpings världsspråk! Grönköpings Veckoblad. 2018. Viitattu 18.7.2020. (ruotsiksi)
- ↑ Karismo, Anna: EU-kääntäjä loi kielen, jota 'kaikki osaavat puhua'. (Europanto - la lingua majeure for Europa para the nouvelle millenium?) Helsingin Sanomat, 10.10.1999.
- ↑ Uusivirta, Mari: Konttikielen naurava konkari : vaikka salakielen koukerot naurattavatkin 81-vuotiasta, lapsille leikkikielistä on hyötyä. (Kontin kieli. Haastattelussa 81-vuotias Terttu Mäenpää, joka osaa edelleen sujuvasti puhua kontin kieltä.) Ilkka, 21.8. 2012, s. 14.
- ↑ Kahn, David: The Codebreakers: The Story of Secret Writing, s. 863-873, 953. New York (N.Y.): Scribner, 1996. ISBN 0-684-83130-9. (englanniksi)
Aiheesta muualla
muokkaa- Keinokielet – Suomi24-keskustelupalsta
- Constructed Languages – LiveJournal-yhteisö
- Constructed Languages List – sähköpostilista
- The Language Construction Kit – ohjeita kielen luomiseen
- afrihili
- babm
- basic english
- borduuri
- budinos
- dothraki
- dunia
- ekspreso
- esperanto
- esperanto II
- europanto
- fasala
- gestuno
- glosa
- hutt
- ido
- interlingua
- interlingue
- interslaavi
- ithkuil
- klingon
- kotava
- latino sine flexione
- lingua franca nova
- loglan
- lojban
- loxian
- mondlango
- neo
- novial
- pandunia
- quenya
- sindar
- slovio
- solresol
- sona
- syldaavi
- talossa
- toki pona
- uuskieli
- volapük