Vaakumpakendamine
![]() | See artikkel ootab keeletoimetamist. (August 2022) |
Vaakumpakendamine on protsess, mille käigus imetakse toodet ümbritsevast pakendist õhk välja ning seejärel pakend suletakse. Vähendatud õhuga keskkonnas säilitavad toiduained omadusi paremini ning mikroobide areng ja paljunemine on pidurdatud hapniku vähesuse tõttu. Pakendamisjärgsele säilimisele aitab kaasa ka toiduaine hoidmine madalal temperatuuril, et bakterite tegevus oleks veelgi aeglustatud.[1]
Vaakumpakendamisega saab pikka aega säilitada mitmeid toiduaineid, näiteks värsket liha, liha pooltooteid, teravilju, juustu, köögivilju, teraviljatooteid, küpsetisi, seeni. Peamised tehnoloogia eelised võrreldes tavalise pakendamisega on takistada toidus sisalduvate lipiidide oksüdeerumist, vitamiinide kadu, pH taseme muutust ning värvipigmentide kadu ja üldist värvimuutust. Meetodit kasutatakse ka toodete gaaskeskkonda pakendamisel, mille korral väljaimetud hapnik asendatakse lämmastiku või süsihappegaasiga.[2]
Vaakumpakendamise masinad
[muuda | muuda lähteteksti]Vaakumpakendamise tehnoloogia sai alguse 1940. aastatel, mil leiutati esimesed sobilikud pakendid ja masinad. Need olid algelised ja vähese tootlikkusega. 1963. aastal leiutas saksa insener Karl Busch koduseks kasutamiseks sobiliku vaakumpakendi sulgemismasina, mida hakati edaspidi ka tööstuslikult kasutama. Järgnevatel aastatel hakati tehnoloogiat arendama ja automatiseerima, mille tulemusena leiutati eri mehhanismide ja süsteemidega masinavariante. [3]
Düüsotsikuga masin imeb pakendi otsast õhu välja ning pakend suletakse, sulatades plastkile kokku kas otsese kuumusega või elektriimpulsiga. Protsessid toimuvad vahetult ja automaatselt ning masinat üldjuhul juhitakse pedaaliga. Tulemus on kiire, kuid pakendis saavutatud hapnikuvaene keskkond on vähem tõhus võrreldes teiste masinatüüpidega. Kasutatakse väikese toodanguga ettevõtetes.[3]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e2/VC999_K9_Automatic_Belt_Vacuum_Chamber_Machine.jpg/220px-VC999_K9_Automatic_Belt_Vacuum_Chamber_Machine.jpg)
Kambriga masina puhul pannakse sulgemata pakend kambrisse, kus tekitatakse alarõhu toimel vaakum ja pakend suletakse impulss-süsteemiga. Pakend on toote ümber tihedamalt ja vaakum on efektiivsem.[3]
Automaatse konveieriga masina puhul liiguvad suletud pakendiga tooted mööda konveierit õige koha peale, kus pakendile laskub kaas. Kaane all sulatatakse pakendi ülemine plastkile ning alarõhu toimel tõmbub plastkile toote ümber. Kaane avamisel kõrgem välisrõhk surub pakendist õhu välja ja konveier liigub edasi. Meetod on kiire ja automatiseeritud ning annab võimaluse ka vedelikke pakendada vaakumisse.[3]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b5/VC999_i-Series_Thermoform_Packaging_Machine.png/220px-VC999_i-Series_Thermoform_Packaging_Machine.png)
Sügavtõmbega automaatsel konveieril on pakend alarõhuga kambris, kus soojendatakse pakendi alumist osa ja pakend suletakse. Vaakumpumba abil tõmmatakse õhk välja ja pealmine plastkile kiht venitatakse üle toote. Masinas tuleb kasutada spetsiaalset kuumusega venivat plastkilet. Tehnoloogiat saab kasutada rohke toodanguga liinidel.[3]
Mõju toidule
[muuda | muuda lähteteksti]Hapnikuvaene keskkond pikendab toodete säilivust, kuna aeroobsete bakterite ja hallituse areng on piiratud. Ka toode ise ei oksüdeeru ja sellega hoiab oma omadusi palju pikemalt võrreldes tavalise pakendamisega. Kala- ja lihatoodete säilivus pikeneb üldiselt nädalalt kuni ühe kuuni. Värske liha puhul aitab vaakum säilitada punast oksümüoglobiini, mis tagab liha loomuliku punase värvuse.[2] Lühikese säilitamise puhul värsked tooted oluliselt ei muutu, kuid pikema säilitamise korral hakkavad toiduainete omadused halvenema. Käivituvad anaeroobsed protsessid pärast hapniku täielikku muundamist süsihappegaasiks, mis võib esile kutsuda ebameeldivat lõhna, värvimuutust, toiduaine kokkutõmbumist ja haput maitset.[4]
Viited
[muuda | muuda lähteteksti]- ↑ Mathew, R., Jaganathan, D., Anandakumar, S. (2016). "Effect of Vacuum Packaging Method on Shelf Life of Chicken". Imperial Journal of Interdisciplinary Research, Vol 2, Issue 10. Vaadatud 15.12.2021.
{{netiviide}}
: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) - ↑ 2,0 2,1 Seideman, S.C., Durland, P.R. (1983). "Vacuum Packaging of Fresh Beef: A Review". Journal of Food Quality. Vaadatud 15.12.2021.
{{netiviide}}
: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) - ↑ 3,0 3,1 3,2 3,3 3,4 Patil, A.R., Chogale, N., Pagarkar, A.U., Koli, J.M., Bhosale, B.P., Sharangdhar, S.T., Gaikwad, B.V., Kulkarni, G.N. (2019). "Vacuum Packaging is a Tool for Shelf Life Extension of Fish Product". Journal of Experimental Zoology, Vol 23, Issue 1. Vaadatud 15.21.2021.
{{netiviide}}
: kontrolli kuupäeva väärtust:|vaadatud=
(juhend)CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) - ↑ Gorris, L.G.M., Peppelenbos, H.W. (1992). "Modified Atmosphere and Vacuum Packaging to Extend the Shelf Life of Respiring Food Products". HortTechnology, Vol 2, Issue 3. Vaadatud 15.12.2021.
{{netiviide}}
: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)