Tallinna Rootsi-Mihkli kirik
Tallinna Rootsi-Mihkli kirik | |
---|---|
Svenska S:t Mikaelskyrkan i Tallinn (rootsi keeles) | |
| |
Üldandmed | |
Liigitus | sakraalhoone |
Ehituse algus | 1531 |
Aadress | Rüütli tänav 9, 10130 Tallinn |
Koordinaadid | 59° 26′ 5″ N, 24° 44′ 32″ E |
Tallinna Rootsi-Mihkli kirik on kirik Tallinna vanalinnas Rüütli tänaval.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3f/Tallinna_Uue_seegi_hooned%2C_16.-18._saj_%282%29.jpg/270px-Tallinna_Uue_seegi_hooned%2C_16.-18._saj_%282%29.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/1d/Tallinna_Uue_seegi_hooned%2C_16.-18._saj_%283%29.jpg/270px-Tallinna_Uue_seegi_hooned%2C_16.-18._saj_%283%29.jpg)
Kirikuhoone
[muuda | muuda lähteteksti]Tallinna Uus seek
[muuda | muuda lähteteksti]Tallinna Uue seegi haiglahoone rajati 16. sajandi alguses Niguliste kiriku omaaegse pastoraadi alt vabanenud territooriumile. Hoone ehitati 1531. aastal, põhilised ehitustööd tehti aastatel 1526–1531 ning seda kasutati Tallinna Uue seegi hoonena[1].
Rootsi-Mihkli kirik
[muuda | muuda lähteteksti]1716. aastal sundis Eestimaa kuberner krahv Aleksandr Menšikov rootslaste Rootsi-Mihkli koguduse lahkuma oma senisest endisest Suur-Kloostri tänaval asunud Tallinna Püha Mihkli kloostrikirikust, kus kogudus oli tegutsenud alates 1. juunist 1631. Alles 1726. aastal leidis rootsikeelne kogudus tegevuse jätkamiseks ruumid Rüütli tänava endistes Tallinna Uue seegi ruumides, mis pühitseti 1733. aastal.
19. sajandil kasutusviisilt talviseks vaestemajaks muutunud seek likvideeriti 1901. aastal[2].
1920. aastate algul ostis kogudus Tallinna linnalt mõned naaberhooned Rüütli tänaval ja sinna seati sisse koguduse kantselei, rootsikeelne kool ja Rootsi Haridussõprade Ühingu (Svenska Odlingars Vänner) kohalik keskus. 1944. aasta 9. märtsi ööl sai kirik Nõukogude lennuväe pommitamise läbi märkimisväärselt kahjustada: katus läks põlema, aknad purunesid ja sisustus sai viga.
Eesti NSV ajal kasutati hoonet VSÜ Kalev Spordihoone raskejõustikusaali ja treeninguruumidena.
Kirik restaureeriti ja pühitseti 2002. aastal.
Rootsi-Mihkli kogudus
[muuda | muuda lähteteksti]Pikemalt artiklis Rootsi-Mihkli kogudus
Eestimaa kubermangu kuulumise ajal Rootsi Kuningriigi koosseisu kasutasid Tallinnas asuvad Rootsi sõjaväeosad garnisonikirikuna Suur-Kloostri tänaval asunud Püha Miikaeli kloostri Rootsi-Mihkli koguduse kirikut.
Pärast Venemaa tsaaririigile edukat Põhjasõda ja Tallinna vallutamist 1710. aastal Vene vägede poolt kasutati Uue Johannese (Jaani) seegi hoonet aastatel 1710–1716 Vene vägede garnisoni Vene Õigeusu Kirikuna[3], kuid suurele kogukonnale jäid need ruumid peagi väikeseks. 1716. aastal sundis Eestimaa kuberner krahv Aleksandr Menšikov rootslaste Rootsi-Mihkli koguduse lahkuma oma senisest endisest Suur-Kloostri tänaval asunud Tallinna Püha Mihkli kloostrikirikust, kus kogudus oli tegutsenud alates 1. juunist 1631. Alles 1726. aastal leidis rootsikeelne kogudus tegevuse jätkamiseks ruumid Rüütli tänava endistes Tallinna Uue seegi ruumides, mis pühitseti 1733. aastal. Vanast kirikust võeti kaasa altar, kantsel ja kaunis baptisteerium, mille autor on puunikerdaja Christian Ackermann. Kaasa võeti ka Tallinna Rootsi-Mihkli koguduse nimi[4].
Senine Tallinna Rootsi-Mihkli kirik Suur-Kloostri tänaval muudeti Vene vägede Tallinna garnisoni kirikuks – Issanda Muutmise peakirikuks. Analoogselt võtsid Venemaa keisririigi sõjaväelased ka Narvas asunud rootslaste Narva Toomkiriku oma valdusse.
Tallinna Pauluse kogudus
[muuda | muuda lähteteksti]Pikemalt artiklis Tallinna Pauluse kogudus
Soome Püha Peetruse kogudus
[muuda | muuda lähteteksti]Pikemalt artiklis Soome Püha Peetruse kogudus
Kalamaja kalmistu
[muuda | muuda lähteteksti]Pikemalt artiklis Kalamaja kalmistu
Eestirootslaste Kirikumuuseum
[muuda | muuda lähteteksti]Kiriku keldris asub 2006. aastast Eestirootslaste Kirikumuuseum[5].
Galerii
[muuda | muuda lähteteksti]-
Vaade kirikusaalile sissepääsu poolt
-
Altar ümbritseva aiaga
-
Altarimaal
-
Orel
Vaata ka
[muuda | muuda lähteteksti]Viited
[muuda | muuda lähteteksti]- ↑ Tallinna Uue seegi hooned, 16.-18. saj. kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 03.09.2022)
- ↑ Rüütli 7/9, Uus seek resp. haigla (nige zekenhus) Rüütli t. 7/9, eestigiid.ee (vaadatud 03.09.2022)
- ↑ Eesti Õigeusu piiskopkonna halduskorraldus ja vaimulikkond 1945-1953, lk 16, Andrei Sõtšov
- ↑ Rootsi kirik Tallinnas, Sirp, nr. 16, 17 aprill 1992
- ↑ http://www.stmikael.ee/index.php/et/muuseum (vaadatud 27.08.2015)
Kirjandus
[muuda | muuda lähteteksti]- Toomas Lilienberg, Tallinna Rootsi-Mihkli kogudus läbi aegade. Tallinn, 1995.
Välislingid
[muuda | muuda lähteteksti]![]() |
Pildid, videod ja helifailid Commonsis: Tallinna Rootsi-Mihkli kirik |