Kisalföld
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/10/HU_region_2._Kisalf%C3%B6ld.png/250px-HU_region_2._Kisalf%C3%B6ld.png)
Kisalföld ehk Väike-Alföld ehk Väike Ungari tasandik (ungari keeles Kisalföld, slovaki keeles Malá dunajská kotlina, saksa keeles Kleine Ungarische Tiefebene) on umbes 8000 km² suurune tasandik (tektooniline nõgu) Ungari loodeosas, Slovakkia edelaosas (Podunajská nížina – Doonau tasandik) ja Austria idaosas. Väike-Alföld on osa Pannoonia tasandikust.
Piirkonna tähtsaimad linnad on Dunajská Streda (Slovakkia), Győr (Ungari), Komárno (Slovakkia), Komárom (Ungari), Mosonmagyaróvár (Ungari) ja Nové Zámky (Slovakkia).
Geograafia
[muuda | muuda lähteteksti]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a9/Fert%C5%91d_-_The_Eszterh%C3%A1zy_Castle_or_Palace.jpg/250px-Fert%C5%91d_-_The_Eszterh%C3%A1zy_Castle_or_Palace.jpg)
Väike-Alföldi piirideks on põhjas Karpaadid, lõunas Bakony-Vértesi mäed, idas Gerecse mäestik ja läänes Leitha mäestik ning Alpide jalamid. Ungari territooriumil hõlmab tasandik suuremat osa Győr-Moson-Soproni komitaadist ja osi Vasi komitaadist, Komárom-Esztergomi komitaadist ning Veszprémi komitaadist.
Tasandiku jagab umbes pooleks Doonau jõgi, mis jaguneb Bratislava ja Komárno vahel mitmeks haruks, moodustades suuri saari. Doonau peamised sealsed lisajõed on Váh, Rába, Rábca ja Marcal.
Väike-Alföldi väiksemad mikroregioonid on Hanság, Seewinkel, Neusiedli nõgu, Rábaköz, Szigetköz, Marcali nõgu, Mosoni tasandik, Komárom-Esztergomi tasandik ja Žitný ostrovi saar.
Kuigi Väike-Alföldi hulka arvatakse mõnikord ka kõrvalasuvad regioonid Kemeneshát, Sopron-Vasi tasandik ja Steirisches Hügelland, kasutavad Ungari ja Austria geograafid mõistet Väike-Alföld kitsamas tähenduses.
Ajalugu
[muuda | muuda lähteteksti]Tasandik on olnud oluline põllumajanduspiirkond alates nooremast kiviajast. Esimesest kuni viienda sajandini kuulus ala lõunapoolne osa Vana-Rooma Pannoonia provintsi. Hiljem asustasid piirkonda germaanlased ja slaavlased ning alates umbes 900. aastast ka ungarlased. Aasta 1000 paiku sai piirkonnast Ungari kuningriigi osa.
Pärast Esimest maailmasõda jagati Väike-Alföld Ungari, Tšehhoslovakkia ja Austria vahel. 1990. aastatel rajas Slovakkia Ungari piiri lähedale Gabčíkovosse Doonau jõele suure tammi ja elektrijaama.
Rahvastik
[muuda | muuda lähteteksti]Riigipiirid ei järgi Väike-Alföldi aladel rangelt keelelisi piire. Seda eriti tasandiku põhjaosas, kus ungarlased moodustavad Slovakkia Dunajská Streda ja Komárno piirkondade elanikest enamuse. Ungarlasi elab väiksemal määral ka ülejäänud Väike-Alföldi aladele jäävates Slovakkia piirkondades. Kohas, kus Ungari, Slovakkia ja Austria piirid kokku saavad, elab ka väiksem horvaatide kogukond.
Vaata ka
[muuda | muuda lähteteksti]Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Little Hungarian Plain seisuga 08.05.2019.