Kaagjärve vald
![]() |
See artikkel räägib 1939. aastal loodud vallast, varasema valla kohta vaata artiklit Kaagjärve vald (Karula kihelkond). |
Kaagjärve vald oli vald Valgamaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus tänapäeva Pugritsa küla aladel.[1]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0f/Eesti_valdade_kaart%2C_1939_reform.jpg/300px-Eesti_valdade_kaart%2C_1939_reform.jpg)
Vald moodustati senise Kaagjärve valla maa-alast, välja arvatud Mürgi talu maa-ala; senise Tõlliste valla Kingsepa, Surdi-Kotter, Surdi-Hindrek, Püsniku-Abram, Püsniku-Peeter ja Kakko-Jaan talude maa-aladest; senise Laanemetsa valla Juuta küla, Lepa asunduse ja Lutsu nr. 30 ja 31, Eomõisa, Ohsul, Juta, Kunagu, Uiometsa, Mahlamäe, Oisu-Poola, Simsoni nr. 19-b, Lepingu ja Nõmme nr. 7-a talude maa-aladest; senise Karula valla Paluotsa, Orandu, Sikamäe, Ujametsa ja Mäesika talude maa-aladest; senise Sooru valla Paju asunduse ja Läti piiri ääres oleva riigimetsa maa-aladest[2].
1. aprillil 1939 oli vallas 1794 elanikku.
31. märtsil ja 1. aprillil 1940 valiti Kaagjärve vallavolikokku Jaan Elerand, Ferdinand Lillipuu, Ernst-Teodor-Loos (uus), Mihkel Luha (uus), Karl Madiste (uus), Jakob Morus, Jaan Palvadre, Peeter-Aleksander Polis, Jakob Tavinov (uus), Eduard Treumuth, Villem Truuväli ja Alfred-Eduard Villist. Kokku kandideeris vallavolikoguss 35 isikut. Hääletamas käis üle 80% hääleõiguslikest. Kõige rohkem hääli (390) sai vallavanem Jaan Palvadre.
Viited
[muuda | muuda lähteteksti]- ↑ Maa-ameti kaardirakendused
- ↑ Väljavõte 776. Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88., Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938
Kirjandus
[muuda | muuda lähteteksti]- Kaagjärves kaks kolmandikku endisi volinikke. Päevaleht, 3. aprill 1940, nr. 88, lk. 3.