SMART-1
Smart-1 | |
---|---|
![]() | |
COSPAR | 2003-043C |
Katalogové číslo | 27949 |
Start | 27. září 2003 |
Kosmodrom | Guyanské kosmické centrum Kourou |
Nosná raketa | Ariane 5G |
Typ oběžné dráhy | selenocentrická dráha |
Stav objektu | činnost sondy ukončena |
Zánik | Zánik |
Zánik | Dopad na povrch Měsíce 3. září 2006 5:42:22 UTC |
Provozovatel | ESA |
Výrobce | ESA |
Druh | měsíční sonda |
Hmotnost | 367 kg |
Parametry dráhy | |
Apoapsida | 4 600 km |
Periapsida | 2 205 km |
Sklon dráhy | 90,26° |
Doba oběhu | 4,95 h |
Excentricita dráhy | 0,352 054 |
Oficiální web | Oficiální web |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Smart-1 je první evropskou kosmickou sondou organizace ESA určenou k průzkumu Měsíce a rovněž první evropskou sondou, která ke svému pohonu využívá iontového Hallova motoru. Její název je zkratkou „Small Missions for Advanced Research in Technology - 1“. Je prvním zástupcem řady tzv. „flexi missions“, tedy malých a levných automatů ověřujících nové technologie. Proto i její výrobní cena 110 mil. euro je poměrně nízká.
Cíle mise
[editovat | editovat zdroj]- technologické cíle - ověření nového iontového motoru a testování nových miniaturizovaných přístrojů pro sběr dat.
- vědecké cíle - získání nových poznatků o měsíční geologii, morfologii, topografii a mineralogii. Studium tektonické aktivity a procesů, které formovaly Měsíc při jeho vývoji.
Popis sondy
[editovat | editovat zdroj]Smart-1 má tvar krychle o délce hrany 1 m, která je vybavena párem solárních článků. Startovní hmotnost dosahovala 367 kg, z čehož téměř 80 kg bylo tvořeno pohonnou látkou, xenonem iontového motoru sondy. Iontový motor PPS1350, vyrobený francouzskou firmou SNECMA, využívá elektrostatické pole k ionizaci xenonu a jeho urychlení z trysky motoru. Výstupní rychlost ionizovaného plynu je značně vysoká, u motoru SMART-1 dosahuje 16,4 km/s, a proto i výsledný specifický impulz motoru je vysoký. Jeho hodnota je 16,4 kN·s/kg což je přibližně pětinásobkem hodnoty dosahované u klasických raketových motorů spalujících chemické pohonné hmoty. Výsledný tah motoru je ovšem malý a dosahuje až 70 mN při příkonu 1350 W elektrické energie dodávané z páru slunečních článků.
Vědecká výbava sondy, na kterou připadá 15 kg, obsahuje 8 přístrojů mezi nimiž je AMIE (Asteroid – Moon Micro Imager Experiment) – hlavní zobrazovací zařízení o rozlišení 1024x1024 pixelů, dále EPDP což je diagnostický modul iontového motoru, KaTE (Ka-band Telemetry and Telecommand Experiment) – komunikační modul ověřující využitelnost komunikace v pásmech X (8 GHz) a Ka (32/34 GHz), a další přístroje.
Průběh letu
[editovat | editovat zdroj]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/68/SMART-1_Impact_flash.jpg/220px-SMART-1_Impact_flash.jpg)
Sonda byla vypuštěna 27. září 2003 nosnou raketou Ariane 5 z Guyanského kosmického centra v Kourou. Po 42 minutách dosáhla výchozí přechodové dráhy s výškou 7 035 × 42 223 km. Od této chvíle začala iontovým motorem zvyšovat svou rychlost a tím se po spirálovité dráze vzdalovat od Země. Dne 11. listopadu 2004 prošla Lagrangeovým bodem L1 soustavy Země-Měsíc a dostala se do sféry gravitačního vlivu Měsíce. Dne 15. listopadu v 17:46 UT se sonda poprvé dostala do periselenia polární oběžné dráhy okolo Měsíce s rozměry 6 704 × 53 208 km a oběžnou dobou 129 h. Další činností motoru byla dráha snížena na 300 – 10 000 km a začal podrobný vědecký průzkum v oblasti Měsíce.
Ukončení mise
[editovat | editovat zdroj]Po vyčerpání pohonné hmoty iontového motoru docházelo k dalšímu přirozenému snižování oběžné dráhy sondy. Mise byla ukončena 3. září 2006 v 5:42:22 UTC kontrolovaným dopadem sondy na povrch Měsíce do oblasti Lacus Excellentiae (na souřadnicích 34°24′ J, 46°12′ Z) rychlostí přibližně 2 km/s.[1][2]
Výbor pro kosmický výzkum COSPAR (Committee on Space Research) stanovil pravidla na ochranu planet a jejich měsíců před možnou kontaminací kosmickými sondami. V reakci na obavy, zda dopad sondy SMART-1 nezpůsobil kontaminaci Měsíce, ESA tvrdí, že „každý chemický prvek přítomný na SMART-1 a jeho přístrojích existuje v přirozené podobě na Měsíci“.[3]
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ PŘIBYL, Tomáš. Smrt sondy SMART. Letectví a kosmonautika. 2006, roč. 82, čís. 8, s. 79. ISSN 0024-1156.
- ↑ Probe crashes into Moon's surface. BBC News. 2006-09-03. Dostupné online [cit. 2012-12-22]. (anglicky)
- ↑ SMART-1 Impact FAQ, Q.8&9 [online]. ESA, rev. 2006-08-29 [cit. 2009-03-14]. Dostupné online. (anglicky)
Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu SMART-1 na Wikimedia Commons
- (česky) Smart-1 v Encyklopedii SPACE-40
- (anglicky) Domovská stránka sondy v ESA