Jaromír Pečírka (lékař)
Jaromír Pečírka | |
---|---|
![]() MUDr. Jaromír Pečírka | |
Narození | 19. dubna 1864 Praha ![]() |
Úmrtí | 13. března 1933 (ve věku 68 let) Dubí ![]() |
Místo pohřbení | Všenory |
Děti | Ivan Pečírka |
Vojenská kariéra | |
Hodnost | Generál zdravotnictva IV. hodnostní třídy |
Doba služby | 1888-1923 |
Sloužil | ![]() ![]() |
Války | První světová válka |
![]() |
Jaromír Pečírka (19. dubna 1864 Praha – 13. března 1933 Dubí[1][p 1]), byl český vojenský lékař, generál rakousko-uherské i československé armády. Od roku 1888 působil ve vojenské zdravotní službě. S rakouským námořnictvem uskutečnil cestu kolem světa. V roce 1912 byl povýšen na šéflékaře, od roku 1916 na generálního štábního lékaře. Po vzniku ČSR se podílel na budování československého vojenského zdravotnictví jako generál zdravotnictví a šéf odboru na Ministerstvu národní obrany. Měl široké zájmy: zabýval se také entomologií (zejména výzkumem kovaříkovitých) a botanikou, sbíral obrazy, věnoval se lyžování a horolezectví.
Život
[editovat | editovat zdroj]Mládí a vojenská kariéra
[editovat | editovat zdroj]Narodil se 19. dubna 1864 v Praze. Po absolvování pražské lékařské fakulty[2] vstoupil do služeb rakouského vojenského námořnictva. Uskutečnil s ním cestu kolem světa. Poté byl přeložen k zeměbraně.[3] Roku 1912 byl jmenován šéflékařem vojenské zdravotní služby[4] a v roce 1916 generálním štábním lékařem.[3] Během války byl určitou dobu velitelem posádkové nemocnice v Praze.[3]
Po vzniku Československa se zapojil do budování vojenského zdravotnictví jako generál a šéf odboru na Ministerstvu národní obrany. Roku 1923 odešel do důchodu.[3]
Vědecké, kulturní a sportovní aktivity
[editovat | editovat zdroj]Pečírka měl široké vědecké a kulturní zájmy. Během cesty kolem světa s vojenským námořnictvem se z něj stal nadšený botanik a reportáže z navštívených míst posílal do časopisu Zlatá Praha. Později, jako plukovní lékař v Českých Budějovicích, se věnoval entomologii. Zkoumal hmyz na Šumavě a specializoval se na čeleď kovaříkovitých; deset druhů po něm dostalo příponu Pečirkai. Spolu s profesorem Františkem Klapálkem zakládal Českou společnost entomologickou a dlouhodobě v ní působil jako místopředseda. Rozsáhlou sbírku tisíců druhů brouků v desetitisících exemplářích věnoval ještě před válkou Národnímu muzeu.[3]
Byl také znalcem umění. V domácí sbírce měl několik cenných obrazů.[3]
V oblasti sportu se angažoval v lyžování a alpinismu. Vystoupil na několik exotických hor, například na Jávě a v Kordillerách, přičemž některé vrcholy byly i přes 5000 m nad mořem. Uskutečnil také výstupy v Dolomitech a Alpách. Patřil mezi zakladatele Klubu alpistů československých (KAČS) a od roku 1924 tomuto spolku předsedal.[5] Určitou dobu byl rovněž prvním místopředsedou Svazu lyžařů RČS.[4]
Závěr života
[editovat | editovat zdroj]Poslední léta života pro něj byla těžká. 18. září 1927 mu zemřela manželka[6] a roku 1931 i syn Ivan Pečírka.[7] Jaromír Pečírka onemocněl v lednu 1933 chřipkou, k níž se přidalo onemocnění ledvin. 25. února odjel na léčení do Teplic, jeho stav se ale zhoršil[3] a podle matriky 13. března téhož roku zemřel v Dubí u Teplic.[1] (Nekrolog v Lidových novinách uvádí místo úmrtí Teplice, autoritní databáze NK ČR a portál valka.cz Prahu).[8][9] Pohřben byl 17. března ve Všenorech do rodinné hrobky.[1][10]
Rodina a příbuzenstvo
[editovat | editovat zdroj]- Otec MUDr. Josef Pečírka (1818–1870) byl lékař, středoškolský profesor, spisovatel a překladatel populární lidové četby.[11]
- Matka Marianna Pečírková (1838–1904) pokračovala po smrti manžela ve vydávání jím založeného Pečírkova Národního kalendáře.[12]
- Bratr Ferdinand Pečírka (1859–1922) byl lékař, profesor dermatologie a venerologie na pražské univerzitě. Založil a řadu let vedl český spolek pro komorní hudbu.[13] Jeho syn Jaromír Pečírka mladší (1891–1966) byl historikem umění.[14]
- Manželka Božena Pečírková († 1927) byla dcerou Jana Nolče, bývalého zemského poslance.[6]
- Syn Ivan Pečírka (1894–1931) byl rovněž lékař. Pracoval jako první asistent chirurgické kliniky, ve volném čase se věnoval lyžování a horolezectví.[7][15]
Vyznamenání
[editovat | editovat zdroj]![]() |
Válečná medaile 1873 |
![]() |
Jubilejní pamětní medaile 1898 |
![]() |
Vojenský jubilejní kříž |
![]() |
Řád Františka Josefa, rytíř |
![]() |
Zlatý záslužný kříž s korunou |
![]() |
Vojenská záslužná medaile, bronzová |
![]() |
Řád Františka Josefa, důstojník |
![]() |
Řád železné koruny, III. třídy – rytíř |
![]() |
Vojenská záslužná medaile, stříbrná |
![]() |
Karlův vojenský kříž |
![]() |
Řád Františka Josefa, komtur |
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Poznámky
[editovat | editovat zdroj]Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ a b c SOA Praha, Matrika zemřelých Horní Mokropsy 21, s. 38
- ↑ Matriky Univerzity Karlovy, inv. č. 1, Matrika doktorů české Karlo-Ferdinandovy univerzity I. (1882–1900), strana 91
- ↑ a b c d e f g Generál dr. Jaromír Pečírka zemřel. Lidové noviny. 1933-03-14, roč. 41, čís. 133, s. 5. Dostupné online [cit. 2014-02-01].
- ↑ a b Generál MUDr. Jaromír Pečírka. Národní listy. 1933-03-16, roč. 73, čís. 53, s. 6. Dostupné online [cit. 2014-02-01].
- ↑ Jaromír Pečírka na www.horosvaz.cz. www.horosvaz.cz [online]. [cit. 2014-02-01]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2014-02-21.
- ↑ a b Úmrtí. Národní politika. 1927-09-20, roč. 45, čís. 259, s. 5. Dostupné online [cit. 2014-02-01].
- ↑ a b Dr. Ivan Pečírka mrtev. Národní politika. 1931-05-29, roč. 49, čís. 147, s. 10. Dostupné online [cit. 2012-12-02].
- ↑ Autoritní záznam Jaromíra Pečírky na aut.nkp.cz
- ↑ Jaromír Pečírka (www.valka.cz)
- ↑ Žalov. Národní listy. 1933-03-18, roč. 73, čís. 77, s. 6. Dostupné online [cit. 2014-02-01].
- ↑ Dr. Josef Pečírka. Květy. 1870-09-07, roč. 5, čís. 36, s. 286. Dostupné online [cit. 2012-12-02].
- ↑ Marianna Pečírková. Národní listy. 1904-07-25, roč. 44, čís. 204, s. 4. Dostupné online [cit. 2012-12-02].
- ↑ PEČÍRKA, Jaromír. Univ. prof. dr. Ferdinand Pečírka †. Národní listy. 1922-01-18, roč. 62, čís. 18, s. 1. Dostupné online [cit. 2012-12-02].
- ↑ PRIMUSOVÁ, Adriana. Jaromír Pečírka (1891-1966), historik umění. Ústav dějin umění AV ČR, Praha 2003 (udu.cas.cz Archivováno 5. 3. 2016 na Wayback Machine.)
- ↑ REJSEK, Josef. Ivanovo srdce. Národní listy. 1931-06-10, roč. 79, čís. 151, s. 1. Dostupné online [cit. 2012-12-02].
Literatura
[editovat | editovat zdroj]- MAŠÁT, Martin. Hřebeny a okolí : horolezecký průvodce s útržky historie. 1. vyd. [s.l.]: Martin Mašát, 2020. 180 s. ISBN 978-80-270-6849-4. Kapitola Generál MUDr. Jaromír Pečírka, s. 147–154.
Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu Jaromír Pečírka na Wikimedia Commons
- Seznam děl v Souborném katalogu ČR, jejichž autorem nebo tématem je Jaromír Pečírka (lékař)
- Podrobný přehled Pečírkovy vojenské kariéry v datech (valka.cz)
- Antonín Schier: Generál MUDr. Jaromír Pečírka
- Čeští generálové
- Čeští botanici
- Čeští entomologové
- Čeští horolezci
- Čeští lyžaři
- Absolventi 1. lékařské fakulty Univerzity Karlovy
- Lékaři z Českých Budějovic
- Lékaři z Prahy
- Nositelé Řádu Františka Josefa
- Nositelé Karlova vojenského kříže
- Nositelé Vojenské záslužné medaile (Rakousko)
- Nositelé Vojenského záslužného kříže (Rakousko)
- Nositelé Vojenského jubilejního kříže
- Narození v roce 1864
- Narození 19. dubna
- Narození v Praze
- Úmrtí v roce 1933
- Úmrtí 13. března
- Úmrtí v Dubí
- Zemřelí na urologická onemocnění
- Pohřbení ve Všenorech
- Čeští lékaři 19. století
- Čeští lékaři 20. století
- Čeští vojenští lékaři