Citera
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/31/Citera_brauer.jpg/200px-Citera_brauer.jpg)
Citera je strunný drnkací hudební nástroj s plochým trupem. Hraje se na ni vsedě u stolu, na němž spočívá.
Dnešní drnkací koncertní citera vznikla z lidového trsacího nástroje v 1. polovině 19. století na území tehdejší rakouské monarchie a Bavorska. Lidový trsací nástroj je rozšířen po celém světě a v každé zemi má svůj originální název a tvar. Na Valašsku se tomuto nástroji říkalo kobza, v Německu šajholt a v dalších zemích Evropy hummel, langspil, kantele, langleik, fidla.
Dějiny nástroje
[editovat | editovat zdroj]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f0/Citera1.jpg/220px-Citera1.jpg)
Období kolem roku 1850 můžeme považovat za počátek vzniku drnkací koncertní citery tak, jak ji známe do dnešních dnů.[1]
Koncertní citera je na rozdíl od pradávné lidové trsací citery nástroj dosti mladý a v hudebním světě si rychle získala takovou popularitu, že v roce 1900 stála na svém vrcholu. Vyjdeme-li ze zjištěných výrobních čísel a přihlédneme-li k období výroby jednotlivých firem, lze velmi střízlivě odhadnout počet v českých zemích vyrobených citer na 150 až 250 tisíc kusů. Údaj blízký spodní hranici by tedy měl představovat i počet dochovaných nástrojů. Z výše uvedeného odhadu vyplývá, že citera na přelomu 19. a 20. století tam byla rozšířeným hudebním nástrojem. Na citeru se hrálo na císařském dvoře, hráli na ni měšťané, řemeslníci a sedláci.[1]
V dnešní České republice citera upadá do zapomnění ve dvou nacionalistických vlnách. V roce 1918, po vzniku samostatného Československa, se „rakousko-uherská“ citera stává nežádoucí a v roce 1946, po odsunu sudetských Němců, je „německá“ citera zavržena úplně.[2] Na citeru se poté hraje pouze v rodinách, kde tradice hry na citeru je tak silná, že přetrvává i přes výše zmíněné nacionalistické vlny.
České citerové kulturní centrum
[editovat | editovat zdroj]V Ostravě působí České citerové kulturní centrum. Jeho náplní je provoz stálé expozice „Citery v Čechách, na Moravě a ve Slezsku“ v hudebním muzeu Citerarium í v Ostravě, vede notového archívu (cca 6500 citerových partů). Vydal monografii o české citeře Citery v Čechách, na Moravě a ve Slezsku.
Fotogalerie
[editovat | editovat zdroj]-
Lidový trsací nástroj na Valašsku - kobza
-
Diskantová, koncertní citera
-
A.Kiendl, Vídeň - jeden z jeho prvních nástrojů cca z roku 1848
-
Hans Haubner, Mariánské Lázně - harfový typ koncertní diskantové citery
-
Harfová, koncertní citera
Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ a b Jan Folprecht: Citery v Čechách, na Moravě a ve Slezsku, s. 45
- ↑ Exponát měsíce května: Muzeum města Duchcova. www.muzeumduchcov.cz [online]. [cit. 2024-03-13]. Dostupné online.
Související články
[editovat | editovat zdroj]- Jiří Kleňha – významný hráč na citeru a velký propagátor hry na tento nástroj
- Citerárium – ostravské muzeum
Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu citera na Wikimedia Commons
Slovníkové heslo citera ve Wikislovníku
- Seznam děl v Souborném katalogu ČR, jejichž tématem je Citera
- Citera – konstrukce, příslušenství