Alexej Nikolajevič
Alexej Nikolajevič | |
---|---|
Jeho Imperátorská Výsost Cesarevič ruský, velkokníže finský, princ polský, etc... | |
![]() Cesarevič Alexej jako desátník ruské carské armády, 1916 | |
Úplné jméno | Alexej Nikolajevič Romanov |
Křest | 3. září 1904 |
Narození | 12. srpna 1904 Petrodvorec, Ruské impérium |
Úmrtí | 17. července 1918 (ve věku 13 let) Jekatěrinburg, RSFSR |
Pohřben | Chrám svatého Petra a Pavla, Petrohrad, Ruská federace |
Rod | Holstein-Gottorp-Romanov |
Otec | Mikuláš II. |
Matka | Alexandra Fjodorovna |
Podpis | ![]() |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Svatý Alexej Nikolajevič, cesarevič ruský (rusky Цесаревич Алексей Николаевич Poмaнoв – Cesarevič Aleksej Nikolajevič Romanov; plný titul: Následník trůnu, cesarevič a velkokníže, rusky Наследник-Цесаревич и Великий Князь – Naslědnik-Cesarjevič i Velikij Kňaz; 30. červencejul./ 12. srpna 1904greg., Petrodvorec – 17. července 1918, Jekatěrinburg) z dynastie Holstein‑Gottorp‑Romanov byl cesarevič, následník trůnu, Ruského impéria, nejmladší potomek a jediný syn cara Mikuláše II. a jeho ženy Alexandry Fjodorovny.
Život
[editovat | editovat zdroj]Alexej se narodil 12. srpna 1904 (30. července podle juliánského kalendáře) v Petrodvorci. Jeho narození bylo oznámeno třemi sty výstřely z děl Petropavlovské pevnosti. Byl nejmladším z pěti dětí carského páru a jediný chlapec. Jeho staršími sestrami byly velkokněžny Olga, Taťána, Marie a Anastázie. Jako chlapec se podle platného následnického práva stal automaticky následníkem trůnu.
Alexej byl pokřtěn 3. září 1904 v kapli petrodvoreckého paláce. Jeho hlavními kmotry byli jeho babička z otcovy strany a jeho prastrýc, velkokníže Alexej Alexandrovič. Mezi dalšími kmotry byli jeho nejstarší sestra Olga, jeho praděd, král Kristián IX., dále britský král Eduard VII., Jiří, Princ z Walesu a německý císař Vilém II. Jelikož v té době bylo Rusko ve válce s Japonskem, všichni vojáci a důstojníci Ruské armády a námořnictva byli jmenováni čestnými kmotry.[1] Podle slov Mikuláše II. carský pár vybral jméno Alexej jednak proto, aby byla přerušena tradice dávat nejstarším synům jméno Alexandr nebo Mikuláš, ale především k poctě cara, kterého si Mikuláš II. nejvíce vážil, Alexeje I. Michajloviče. Rád se oblékal jako námořník Ruského námořnictva. Svými blízkými byl nazýván Aljoša (Алёша) nebo Ljoška (Лёшка).
Nemoc
[editovat | editovat zdroj]Bezprostředně po narození vypadal Alexej jako zdravý, silný chlapec. Záhy však, již v průběhu podzimu, se u dvouměsíčního chlapečka objevilo silné krvácení z pupíku a byla diagnostikována hemofilie, porucha srážlivosti krve, kterou zdědil po matce (nositelkami genu byly některé dcery a vnučky britské královny Viktorie). Fakt, že carevičova těžká choroba má původ v dědičné zátěži na její straně, vyvolal u carevny těžké deprese. Ve snaze vyléčit či zmírnit carevičovu chorobu přijala na dvůr mystika Grigorije Rasputina. Těžkou krizi prodělal chlapec v roce 1912, když se při pádu z loďky silně uhodil do boku; vzniklý hematom se dlouho nevstřebával a dítě bylo na pokraji smrti. Kvůli své nemoci nemohl mít kolo, které si přál, ale měl tříkolku.
Revoluce a zavraždění
[editovat | editovat zdroj]Po revoluci v únoru roku 1917 byl car Mikuláš II. donucen 2. března zříci se trůnu a to nejen za sebe, ale i za své děti. Rozhodnutí předcházela konzultace s lékaři, kteří mu sdělili, že s hemofilií je sice možno žít dlouhý život, ten však závisí na jakékoli nešťastné náhodě. Mikulášovým následníkem se stal jeho mladší bratr, velkokníže Michail Alexandrovič.
V srpnu 1917 byla celá carská rodina odvezena do sibiřského města Tobolska, kde prožila celkem klidné období. V dubnu roku 1918 však byla převezena do Jekatěrinburgu, kde byly podmínky podstatně přísnější. Zde se stala Alexejovi nehoda – údajně upadl se schodů tak nešťastně, že v důsledku úrazu nemohl chodit.
Chtěli jeho rodinu i s Alexejem poslat k velkolepému soudu, ale v důsledku dalšího vývoje revoluce byla celá carská rodina včetně Alexeje v noci ze 16. na 17. července 1918 v Jekatěrinburgu zastřelena. Vrahem Alexeje byl Jakov Jurovskij, velitel popravčí čety, který ještě před tím zastřelil Alexejova otce a poté jeho sestru Taťánu.
V roce 2008 potvrdil genealogický test DNA, provedený experty z USA, že ostatky, nalezené v srpnu roku 2007 poblíž Jekatěrinburgu a předběžně identifikované jako ostatky careviče Alexeje a jeho sestry Marie, náleží skutečně těmto carským dětem.
V roce 2000 byl také společně s nimi pravoslavnou církví kanonizován jako „strastotěrpěc“.
Vývod z předků
[editovat | editovat zdroj]Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ Baroness Sophie Buxhoeveden, The Life and Tragedy of Alexandra Feodorovna, 1928.
Literatura
[editovat | editovat zdroj]- Greg King and Penny Wilson, The Fate of the Romanovs, John Wiley and Sons, 2003, ISBN 0-471-20768-3
- Robert K. Massie, Nicholas and Alexandra, 1967.
- Robert K. Massie, The Romanovs: The Final Chapter, Random House, 1995, ISBN 0-394-58048-6
- Andrei Maylunas and Sergei Mironenko, A Lifelong Passion: Nicholas and Alexandra: Their Own Story, Doubleday, 1997, ISBN 0-385-48673-1
- Edvard Radzinsky, The Rasputin File, Doubleday, 2000, ISBN 0-385-48909-9
- Demetrios Serfes, A Miracle Through the Prayers of Car Nicholas II and Carevič Alexis Archivováno 6. 2. 2007 na Wayback Machine.
- Maxim Shevchenko, The Glorification of the Royal Family, a 2000 article in the Nezavisimaya Gazeta
- Charlotte Zeepvat, The Camera and the Cars: A Romanov Family Album, Sutton Publishing, 2004, ISBN 0-7509-3049-7
- SOKOLOV, Nikolaj Aleksejevič. Zavraždění carské rodiny. Překlad Jan Konstantin Kessler. Praha: Josef Šrámek, 1926. 298 s. Dostupné online.
Související články
[editovat | editovat zdroj]Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu Alexej Nikolajevič Ruský na Wikimedia Commons
- Memoriál Romanovců
- Příběh Alexejova života vyprávěný v první osobě
- FrozenTears.org Mediální knihovna o poslední carské rodině.
- The Search Foundation, organizace zabývající se pátráním po zbylých dvou „pohřešovaných“ Romanovských dětech.
- Carevič Alexej Španělské stránky o životě Careviče Alexeje.
- Romanov-Holstein-Gottorp
- Ruská velkoknížata
- Ruští svatí
- Pravoslavní svatí
- Křesťanští mučedníci 20. století
- Oběti komunistického teroru v Sovětském svazu
- Oběti ruské občanské války
- Zavražděné děti
- Narození v roce 1904
- Narození 12. srpna
- Narození v Petrohradu
- Úmrtí v roce 1918
- Úmrtí 17. července
- Úmrtí v Jekatěrinburgu
- Popravení zastřelením
- Pohřbení v chrámu sv. Petra a Pavla v Petrohradu