Hodolany: Porovnání verzí
m Robot: standardizace parametru „aktuální k“ |
Robot: Opravuji 2 zdrojů a označuji 0 zdrojů jako nefunkční) #IABot (v2.0.9.5 |
||
(Není zobrazeno 28 mezilehlých verzí od 18 dalších uživatelů.) | |||
Řádek 1: | Řádek 1: | ||
{{Infobox - sídlo |
{{Infobox - české sídlo |
||
| název = Hodolany |
|||
⚫ | |||
| obrázek = Kostel Jiraskova ulice Olomouc.JPG |
|||
⚫ | |||
| popisek = Kostel Panny Marie Pomocnice křesťanů na Jiráskově ulici |
|||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
| počet obyvatel = 8 634 |
|||
⚫ | |||
| obyvatelé aktuální k = 26. 3. 2011<ref name="Lexikon2013" /> |
|||
⚫ | |||
| počet domů = 1 009 |
|||
⚫ | |||
| domy aktuální k = 26. 3. 2011<ref name="Lexikon2013" /> |
|||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
| zeměpisná šířka = 49.5913889 |
|||
| zeměpisná délka = 17.2866667 |
|||
⚫ | |||
⚫ | |||
| web = |
|||
⚫ | |||
'''Hodolany''' ({{Vjazyce2|de|''Hodolein''}}<ref>{{Citace elektronické monografie |
'''Hodolany''' ({{Vjazyce2|de|''Hodolein''}}<ref>{{Citace elektronické monografie |
||
| titul = Amtliches Deutsches Ortsbuch für das Protektorat Böhmen und Mähren |
| titul = Amtliches Deutsches Ortsbuch für das Protektorat Böhmen und Mähren |
||
| url = http://www.hartau.de/PBM/ProtektoratSeite325.html |
| url = http://www.hartau.de/PBM/ProtektoratSeite325.html |
||
| vydavatel = Hartau.de |
| vydavatel = Hartau.de |
||
| datum_přístupu = 2018-02-10 |
|||
}}</ref>) jsou bývalé [[město]], nyní městská čtvrť a [[katastrální území]] na východě statutárního města [[Olomouc]]e s cca 9 tisíci obyvateli. Rozděleny jsou [[Železniční trať Česká Třebová – Přerov|železniční tratí]] fakticky na dvě části, působí zde proto také dvě komise městských částí, jedna pro Nové Hodolany na západě a druhá pro Staré Hodolany a [[Bělidla]] na východě. |
|||
== Název == |
|||
Nejstarší doklady mají podobu ''Hodena'' (1258), ''Hodina'' (1275, 1276, 1305), ''Hodnian'' (1398). Původní název zřejmě zněl ''Hodoníňané'' a šlo vlastně o pojmenování obyvatel vsi („lidé z [[Hodonín]]a“). Z toho (přes mezistupeň ''Hodoníňany'') zkrácením vzniklo ''Hodňany'', na které ukazuje (možná do němčiny převzatá) nejstarší doložená podoba ''Hodena''. První doklad se souhláskou ''-l'' je z roku 1446 (''Hodolany''). Za jeho vznikem stojí asi [[disimilace]] (rozrůznění) souhlásek ''ň'' – ''n'' (''Hodňany'' > ''Hodlany'') a dále přiklonění k nářečnímu ''hódoli'' – "údolí".<ref>Hosák, Šrámek: Místní jména na Moravě a ve Slezsku I, Praha 1970, str. 267, 268.</ref> |
|||
== Historie == |
== Historie == |
||
[[Soubor:Hodolany CoA.jpg|náhled|vlevo|upright|Znak města Hodolany]] |
[[Soubor:Hodolany CoA.jpg|náhled|vlevo|upright|Znak města Hodolany]] |
||
První písemná zmínka o vesnici Hodolany |
První písemná zmínka o vesnici Hodolany, známa byla i pod názvy ''Hodena'' nebo ''Hodinany'', pochází z roku 1228. Až do vzniku obecní samosprávy roku 1850 byla církevním majetkem, od roku 1275 je doloženo vlastnictví [[Metropolitní kapitula u svatého Václava v Olomouci|olomoucké kapituly]]. Hodolany spadaly pod duchovní správu v [[Holice (Olomouc)|Holici]], kam až do roku 1808, kdy byla postavena hodolanská škola, docházely i děti do školy. Při stavbě [[Pevnost Olomouc|tereziánské pevnosti]] roku 1746 došlo ke zboření její západní části, z původní zástavby tak zůstala jen její východní část zvaná Stará Víska.<ref>{{Citace monografie |
||
| příjmení = Tichák |
| příjmení = Tichák |
||
| jméno = Milan |
| jméno = Milan |
||
Řádek 38: | Řádek 33: | ||
| strany = 36, 37 |
| strany = 36, 37 |
||
| isbn = 80-7198-447-7 |
| isbn = 80-7198-447-7 |
||
| poznámka = Dále jen „Tichák (2000)“}}</ref> |
| poznámka = Dále jen „Tichák (2000)“ |
||
}}</ref> |
|||
Nejvýznamnější událostí v dějinách obce bylo přivedení [[Severní dráha císaře Ferdinanda|Severní dráhy]], díky níž došlo k mohutnému rozvoji průmyslu a nárůstu počtu obyvatel v do té doby malé vesnici. Roku 1862 zde vznikl lihovar Spolku moravských cukrovarů (dnes [[Seliko]]), 1876 Langrova sladovna, 1896 cementárna Hrůza a Rosenberg, 1907 železárny Kosmos (po znárodnění [[Sigma Group|Sigma]]), 1908 továrna Frieda a Knöpfelmachera (Union) a z Olomouce sem byla přeložena továrna na cukrovinky [[Zora (závod)|Zora]], 1909 továrna na telefony a telegrafy Roberta von Lieben. Vznikly zde i další závody a živnosti. Z Bělidel sem bylo v letech 1871–1876 také přeneseno [[Olomouc hlavní nádraží|hlavní nádraží]]. Železniční koleje ovšem obec rozdělily na dva relativně samostatné celky, za tratí se směrem k Olomouci rozvíjely Nové Hodolany, na východě zůstaly Staré Hodolany.<ref>Tichák (2000), str. 38–40.</ref> |
|||
Vesnice byla vždy národnostně českou. Už v roce 1850 byla postavena nová česká škola, v roce 1874 druhá a v roce 1904 i česká měšťanka. Existoval zde čtenářsko-pěvecký spolek Pokrok, od |
Vesnice byla vždy národnostně českou. Už v roce 1850 byla postavena nová česká škola, v roce 1874 druhá a v roce 1904 i česká měšťanka. Existoval zde čtenářsko-pěvecký spolek Pokrok, od 10. března 1901 [[Sokol (spolek)|Sokol]] (první tělocvičnou byl sál hostince U Mačáků na dnešní Hodolanské ulici a prvním starostou se stal br. Tomáš Mačák<ref>{{Citace elektronické monografie |
||
| titul = Historie jednoty |
|||
| url = http://m.sokol-olomouc-hodolany.cz/o-nas/ |
|||
| vydavatel = T.J. Sokol Olomouc-Hodolany |
|||
| datum_přístupu = 2020-01-29 |
|||
}}</ref>) a po roce 1904 Národní jednota. Vzhledem k průmyslovému charakteru obce tady po roce 1896 začala působit [[Českoslovanská sociálně demokratická strana dělnická|sociální demokracie]], přičemž na rozvoji dělnického hnutí měl největší zásluhu [[Felix Časný]], pozdější poslanec a senátor. Nejvýznamnějším starostou byl [[Antonín Mačák]]<!-- (1860–1925) -->. V roce 1906 byla zavedena kanalizace a vodovod, o rok později pošta a roku 1912 byla postavena obecní elektrárna. Téhož roku došlo k založení fotbalového klubu [[FK Hodolany]].<ref>{{Citace periodika |
|||
| příjmení = Fišara |
|||
| jméno = Jiří |
|||
| titul = Do Hodolan se vrátil fotbal. Klub ožil, má stadion i legendu v týmu |
|||
| periodikum = Olomoucký deník |
|||
| datum vydání = 2015-08-01 |
|||
| ročník = |
|||
| číslo = |
|||
| strany = |
|||
| url = https://olomoucky.denik.cz/fotbal_region/do-hodolan-se-vratil-fotbal-klub-ozil-ma-stadion-i-legendu-v-tymu-20150731.html |
|||
| datum přístupu = 2020-01-27 |
|||
}}</ref> V roce 1913 císař [[František Josef I.]] povýšil Hodolany na [[město]], což bylo chápáno jako protiváha dlouholetému soupeři na západní straně Olomouce, německé [[Nová Ulice|Nové Ulici]]. Městem však Hodolany nezůstaly dlouho, už v roce 1919 došlo k vyhlášení tzv. [[Velká Olomouc|Velké Olomouce]], do které byly začleněny.<ref>Tichák (2000), str. 39–43.</ref> |
|||
Hodolany se tak dále rozvíjely už jen v rámci Olomouce |
Hodolany se tak dále rozvíjely už jen v rámci Olomouce. Po skončení [[Druhá světová válka|druhé světové války]] zde byl až do roku 1946 provozován internační tábor, kde byli vězněni, mučeni a popravováni Němci.<ref>{{Citace elektronického periodika|periodikum = iDNES.cz|příjmení = Poláček|jméno = Michal|titul = Pseudopartyzáni Němce před odsunem zabíjeli v „hodolanském pekle“|url = http://olomouc.idnes.cz/povalecne-utrpeni-nemcu-pred-odsunem-v-internacnim-tabore-olomouc-nove-hodolany-gpx-/olomouc-zpravy.aspx?c=A150711_2176606_olomouc-zpravy_mip|odkaz na periodikum = iDNES.cz|datum vydání = 2015-07-13}}</ref> V roce 1948 veřejná knihovna hlavního města Olomouce otevřela pobočku Hodolany. |
||
{| class="wikitable" |
{| class="wikitable" |
||
|+ Vývoj Hodolan podle [[sčítání lidu]]<ref>{{Citace monografie | titul = Historický lexikon obcí České republiky 1869–2005 | vydavatel = Český statistický úřad | místo = Praha | rok = 2006 | strany = 658–659 | isbn = 80-250-1311-1 | url = https://www.czso.cz/documents/10180/20538302/13n106cd1.pdf | svazek = I}}</ref><ref name="Lexikon2013">{{Citace monografie | titul = Statistický lexikon obcí České republiky 2013 | url = http://www.czso.cz/documents/10180/20567175/4116-13_e.pdf | vydavatel = Český statistický úřad, Ministerstvo vnitra České republiky | místo = Praha | rok = 2013 | strany = 505 | isbn = 978-80-250-2394-5}}</ref> |
|+ Vývoj Hodolan podle [[sčítání lidu]]<ref>{{Citace monografie | titul = Historický lexikon obcí České republiky 1869–2005 | vydavatel = Český statistický úřad | místo = Praha | rok = 2006 | strany = 658–659 | isbn = 80-250-1311-1 | url = https://www.czso.cz/documents/10180/20538302/13n106cd1.pdf | svazek = I }} {{Wayback|url=https://www.czso.cz/documents/10180/20538302/13n106cd1.pdf |date=20210716182537 }}</ref><ref name="Lexikon2013">{{Citace monografie | titul = Statistický lexikon obcí České republiky 2013 | url = http://www.czso.cz/documents/10180/20567175/4116-13_e.pdf | vydavatel = Český statistický úřad, Ministerstvo vnitra České republiky | místo = Praha | rok = 2013 | strany = 505 | isbn = 978-80-250-2394-5 }} {{Wayback|url=http://www.czso.cz/documents/10180/20567175/4116-13_e.pdf |date=20190518165545 }}</ref> |
||
! Rok !! 1869 !! 1880 !! 1890 !! 1900 !! 1910 !! 1921 !! 1930 |
! Rok !! 1869 !! 1880 !! 1890 !! 1900 !! 1910 !! 1921 !! 1930 |
||
|- |
|- |
||
Řádek 80: | Řádek 92: | ||
| rok = 2011 |
| rok = 2011 |
||
| strany = 19 |
| strany = 19 |
||
| isbn = 978-80-87274-09-5}}</ref>) |
| isbn = 978-80-87274-09-5 |
||
}}</ref>) |
|||
* [[Olomouc hlavní nádraží]] |
* [[Olomouc hlavní nádraží]] |
||
Řádek 94: | Řádek 107: | ||
== Odkazy == |
== Odkazy == |
||
=== Reference === |
=== Reference === |
||
<references /> |
<references /> |
||
Řádek 101: | Řádek 115: | ||
=== Související články === |
=== Související články === |
||
* [[Římskokatolická farnost Olomouc |
* [[Římskokatolická farnost Olomouc – Hodolany]] |
||
=== Externí odkazy === |
=== Externí odkazy === |
||
* {{commonscat|Hodolany}} |
* {{commonscat|Hodolany}} |
||
* {{Otto|heslo=Hodolany}} |
* {{Otto|heslo=Hodolany}} |
||
* [http://www.olomouc.eu/samosprava/komise-mestskych-casti/nove-hodolany Komise městské části č. 14 Nové Hodolany] |
* [http://www.olomouc.eu/samosprava/komise-mestskych-casti/nove-hodolany Komise městské části č. 14 Nové Hodolany] {{Wayback|url=http://www.olomouc.eu/samosprava/komise-mestskych-casti/nove-hodolany |date=20180210181404 }} |
||
* [http://www.olomouc.eu/samosprava/komise-mestskych-casti/stare-hodolany-a-belidla Komise městské části č. 24 Staré Hodolany – Bělidla] |
* [http://www.olomouc.eu/samosprava/komise-mestskych-casti/stare-hodolany-a-belidla Komise městské části č. 24 Staré Hodolany – Bělidla] {{Wayback|url=http://www.olomouc.eu/samosprava/komise-mestskych-casti/stare-hodolany-a-belidla |date=20180210180552 }} |
||
* {{RÚIAN}} |
|||
* [http://www.uir.cz/casti-obce/110876/Hodolany Územně identifikační registr ČR] |
|||
{{Město Olomouc}} |
{{Město Olomouc}} |
||
{{Autoritní data}} |
|||
{{Portály|Olomouc|Morava}} |
|||
[[Kategorie: |
[[Kategorie:Hodolany| ]] |
||
[[Kategorie:Haná]] |
[[Kategorie:Haná]] |
||
[[Kategorie:Bývalá města v Česku]] |
[[Kategorie:Bývalá města v Česku]] |
Aktuální verze z 13. 8. 2024, 19:44
Hodolany | |
---|---|
Kostel Panny Marie Pomocnice křesťanů na Jiráskově ulici | |
Lokalita | |
Charakter | městská čtvrť |
Obec | Olomouc |
Okres | Olomouc |
Kraj | Olomoucký kraj |
Historická země | Morava |
Stát | ![]() |
Zeměpisné souřadnice | 49°35′29″ s. š., 17°17′12″ v. d. |
Základní informace | |
Počet obyvatel | 8 444 (2021)[1] |
Katastrální území | Hodolany (4,24 km²) |
PSČ | 779 00 |
Počet domů | 1 009 (2011)[2] |
![]() | |
![]() ![]() Hodolany | |
Další údaje | |
Kód části obce | 110876 |
Kód k. ú. | 710873 |
Geodata (OSM) | OSM, WMF |
![]() | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Hodolany (německy Hodolein[3]) jsou bývalé město, nyní městská čtvrť a katastrální území na východě statutárního města Olomouce s cca 9 tisíci obyvateli. Rozděleny jsou železniční tratí fakticky na dvě části, působí zde proto také dvě komise městských částí, jedna pro Nové Hodolany na západě a druhá pro Staré Hodolany a Bělidla na východě.
Název
[editovat | editovat zdroj]Nejstarší doklady mají podobu Hodena (1258), Hodina (1275, 1276, 1305), Hodnian (1398). Původní název zřejmě zněl Hodoníňané a šlo vlastně o pojmenování obyvatel vsi („lidé z Hodonína“). Z toho (přes mezistupeň Hodoníňany) zkrácením vzniklo Hodňany, na které ukazuje (možná do němčiny převzatá) nejstarší doložená podoba Hodena. První doklad se souhláskou -l je z roku 1446 (Hodolany). Za jeho vznikem stojí asi disimilace (rozrůznění) souhlásek ň – n (Hodňany > Hodlany) a dále přiklonění k nářečnímu hódoli – "údolí".[4]
Historie
[editovat | editovat zdroj]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/66/Hodolany_CoA.jpg/170px-Hodolany_CoA.jpg)
První písemná zmínka o vesnici Hodolany, známa byla i pod názvy Hodena nebo Hodinany, pochází z roku 1228. Až do vzniku obecní samosprávy roku 1850 byla církevním majetkem, od roku 1275 je doloženo vlastnictví olomoucké kapituly. Hodolany spadaly pod duchovní správu v Holici, kam až do roku 1808, kdy byla postavena hodolanská škola, docházely i děti do školy. Při stavbě tereziánské pevnosti roku 1746 došlo ke zboření její západní části, z původní zástavby tak zůstala jen její východní část zvaná Stará Víska.[5]
Nejvýznamnější událostí v dějinách obce bylo přivedení Severní dráhy, díky níž došlo k mohutnému rozvoji průmyslu a nárůstu počtu obyvatel v do té doby malé vesnici. Roku 1862 zde vznikl lihovar Spolku moravských cukrovarů (dnes Seliko), 1876 Langrova sladovna, 1896 cementárna Hrůza a Rosenberg, 1907 železárny Kosmos (po znárodnění Sigma), 1908 továrna Frieda a Knöpfelmachera (Union) a z Olomouce sem byla přeložena továrna na cukrovinky Zora, 1909 továrna na telefony a telegrafy Roberta von Lieben. Vznikly zde i další závody a živnosti. Z Bělidel sem bylo v letech 1871–1876 také přeneseno hlavní nádraží. Železniční koleje ovšem obec rozdělily na dva relativně samostatné celky, za tratí se směrem k Olomouci rozvíjely Nové Hodolany, na východě zůstaly Staré Hodolany.[6]
Vesnice byla vždy národnostně českou. Už v roce 1850 byla postavena nová česká škola, v roce 1874 druhá a v roce 1904 i česká měšťanka. Existoval zde čtenářsko-pěvecký spolek Pokrok, od 10. března 1901 Sokol (první tělocvičnou byl sál hostince U Mačáků na dnešní Hodolanské ulici a prvním starostou se stal br. Tomáš Mačák[7]) a po roce 1904 Národní jednota. Vzhledem k průmyslovému charakteru obce tady po roce 1896 začala působit sociální demokracie, přičemž na rozvoji dělnického hnutí měl největší zásluhu Felix Časný, pozdější poslanec a senátor. Nejvýznamnějším starostou byl Antonín Mačák. V roce 1906 byla zavedena kanalizace a vodovod, o rok později pošta a roku 1912 byla postavena obecní elektrárna. Téhož roku došlo k založení fotbalového klubu FK Hodolany.[8] V roce 1913 císař František Josef I. povýšil Hodolany na město, což bylo chápáno jako protiváha dlouholetému soupeři na západní straně Olomouce, německé Nové Ulici. Městem však Hodolany nezůstaly dlouho, už v roce 1919 došlo k vyhlášení tzv. Velké Olomouce, do které byly začleněny.[9]
Hodolany se tak dále rozvíjely už jen v rámci Olomouce. Po skončení druhé světové války zde byl až do roku 1946 provozován internační tábor, kde byli vězněni, mučeni a popravováni Němci.[10] V roce 1948 veřejná knihovna hlavního města Olomouce otevřela pobočku Hodolany.
Rok | 1869 | 1880 | 1890 | 1900 | 1910 | 1921 | 1930 |
---|---|---|---|---|---|---|---|
Obyvatel | 1069 | 2070 | 3129 | 4920 | 6418 | 6625 | 8237[p 1] |
Domů | 102 | 127 | 181 | 270 | 339 | 415 | 673 |
Rok | 1950 | 1961 | 1970 | 1980 | 1991 | 2001 | 2011 |
Obyvatel | 8290 | 10 748 | 12 689 | 10 963 | 8860 | 8838 | 8634 |
Domů | 881 | ? | 964 | 945 | 926 | 937 | 1009 |
- ↑ Z toho 7171 osob národnosti československé, 721 německé a 345 ostatních.[13]
Rolsberk
[editovat | editovat zdroj]Roku 1785 byl rozparcelován zdejší kapitulní dvůr a vzniklé pozemky byly přiděleny 28 familiantským rodinám, čímž podél cesty k Holici vznikla malá osada Rolsberk (Rollsberg). Nazvána byla podle probošta kapituly Jana Matěje Butze z Rolsbergu. Osadníci byli vesměs Němci, během tří generací se ale počeštili. Po získání obecní samosprávy v roce 1850 se celá obec oficiálně nazývala Hodolany-Rolsberk, která měla společnou obecní radu, ale finanční záležitosti se projednávaly odděleně a také katastry Hodolan a Rolsberku byly až do roku 1935 evidovány samostatně. Dnes po osadě zůstal pouze název Rolsberská ulice.[14]
Pamětihodnosti
[editovat | editovat zdroj]- Sbor Církve československé husitské z roku 1927
- Kostel Panny Marie Pomocnice křesťanů na Jiráskově ulici z roku 1907
- Kamenná boží muka stojící v Tovární ulici u čokoládovny Zora (připomínají tragickou událost z roku 1527[15])
- Olomouc hlavní nádraží
Fotogalerie
[editovat | editovat zdroj]-
Krajský úřad
-
Regionální centrum
-
Hlavní nádraží
-
Husův sbor
-
Kaplička v ulici Elišky Krásnohorské
-
Boží muka v Tovární ulici
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ Český statistický úřad: Výsledky sčítání 2021 – otevřená data. Dostupné online. [cit. 2022-11-01].
- ↑ Historický lexikon obcí České republiky – 1869–2011. Český statistický úřad. 21. prosince 2015. Dostupné online.
- ↑ Amtliches Deutsches Ortsbuch für das Protektorat Böhmen und Mähren [online]. Hartau.de [cit. 2018-02-10]. Dostupné online.
- ↑ Hosák, Šrámek: Místní jména na Moravě a ve Slezsku I, Praha 1970, str. 267, 268.
- ↑ TICHÁK, Milan. Paměť olomouckých předměstí. Olomouc: Votobia, 2000. ISBN 80-7198-447-7. S. 36, 37. Dále jen „Tichák (2000)“.
- ↑ Tichák (2000), str. 38–40.
- ↑ Historie jednoty [online]. T.J. Sokol Olomouc-Hodolany [cit. 2020-01-29]. Dostupné online.
- ↑ FIŠARA, Jiří. Do Hodolan se vrátil fotbal. Klub ožil, má stadion i legendu v týmu. Olomoucký deník. 2015-08-01. Dostupné online [cit. 2020-01-27].
- ↑ Tichák (2000), str. 39–43.
- ↑ POLÁČEK, Michal. Pseudopartyzáni Němce před odsunem zabíjeli v „hodolanském pekle“. iDNES.cz [online]. 2015-07-13. Dostupné online.
- ↑ Historický lexikon obcí České republiky 1869–2005. Svazek I. Praha: Český statistický úřad, 2006. Dostupné online. ISBN 80-250-1311-1. S. 658–659. Archivováno 16. 7. 2021 na Wayback Machine.
- ↑ Statistický lexikon obcí České republiky 2013. Praha: Český statistický úřad, Ministerstvo vnitra České republiky, 2013. Dostupné online. ISBN 978-80-250-2394-5. S. 505. Archivováno 18. 5. 2019 na Wayback Machine.
- ↑ Statistický lexikon obcí v Republice československé II. Země moravskoslezská. Praha: Ministerstvo vnitra a Státní úřad statistický, 1935. S. 85.
- ↑ Tichák (2000), str. 37, 38.
- ↑ TICHÁK, Milan. Olomouc z nadhledu. Olomouc: Burian a Tichák, 2011. ISBN 978-80-87274-09-5. S. 19.
Literatura
[editovat | editovat zdroj]- VIDLIČKA, Jiří. Dějiny zapomenutého města Hodolan. Osudy největší české obce před branami Olomouce. Olomouc: Votobia, 2005. 205 s. ISBN 80-7220-250-2.
Související články
[editovat | editovat zdroj]Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu Hodolany na Wikimedia Commons
Encyklopedické heslo Hodolany v Ottově slovníku naučném ve Wikizdrojích
- Komise městské části č. 14 Nové Hodolany Archivováno 10. 2. 2018 na Wayback Machine.
- Komise městské části č. 24 Staré Hodolany – Bělidla Archivováno 10. 2. 2018 na Wayback Machine.
- Hodolany v Registru územní identifikace, adres a nemovitostí (RÚIAN)