Seznam polských panovníků
Tento seznam polských panovníků zahrnuje hlavy polského státu od prvního historicky doloženého polského knížete z rodu Piastovců do roku 1917, kdy bylo Polsko součástí Ruského impéria.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c3/Coat_of_Arms_of_Vladislav_Jagiello.svg/220px-Coat_of_Arms_of_Vladislav_Jagiello.svg.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/86/Coat_of_arms_of_the_Polish-Lithuanian_Commonwealth.svg/220px-Coat_of_arms_of_the_Polish-Lithuanian_Commonwealth.svg.png)
Piastovci – polští vévodové a králové (do 1138)
editovatSeznam polských knížat (žlutě) a králů (zeleně); pod krále jsou zařazeni i ti panovníci, kteří měli tento titul pouze pro část své vlády. Prvním vládcem Polska, který byl potvrzen moderními prameny, byl Měšek I. Z polských vládců dynastie Piastovců, vládnoucích mezi lety 960 a 1138, byli korunováni tři: v roce 1025 Boleslav I. Statečný, ve stejném roce Měšek II. Lambert a v roce 1076 Boleslav II. Smělý.
Podle zprávy pražského kronikáře Kosmy v roce 1085 císař Jindřich IV. udělil Vratislavovi II., tehdejšímu českému vládci, titul polského krále.
Jméno | Doba vlády | Rodiče | Datum narození | datum úmrtí | Poznámky |
---|---|---|---|---|---|
Měšek I. | ~960–992 | Siemomysł | * asi 935 | † 25. květen 992 | První historicky doložený polský kníže. |
Boleslav I. Chrabrý | 992–1025 | Měšek I. Polský Doubravka Přemyslovna |
* 967 | † 17. červen 1025 | V roce 1025 první polský král. |
Měšek II. Lambert | 1025–1031 | Boleslav I. Chrabrý Emnilda |
* asi 990 | †10. květen 1034 | Králem do roku 1031, poté jen kníže. |
Bezprym | 1031–1032 | Boleslav I. Chrabrý | * cca 986/987 | † 1032 | |
Měšek II. Lambert | 1032–1034 | Boleslav I. Chrabrý Emnilda |
* asi 990 | † 10. květen 1034 | |
Kazimír I. Obnovitel | 1039–1058 | Měšek II. Lambert Richenza Lotrinská |
* 25. červenec 1016 | † 28. listopad 1058 | |
Boleslav II. Smělý | 1058–1079 | Kazimír I. Obnovitel Dobroněga Kyjevská |
* asi 1042 | † 2. nebo 3. dubna 1081/1082 | Od roku 1076 král. |
Vladislav I. Herman | 1079–1102 | Kazimír I. Obnovitel Dobroněga Kyjevská |
* cca 1042 | † 4. červen 1062 | |
Boleslav III. Křivoústý | 1102–1138 | Vladislav I. Herman Judita Přemyslovna |
* 20. srpna 1086 | † 28. října 1138 |
Období regionálního rozpadu (rozbicie dzielnicowe)
editovatNástupnický akt Boleslava III. Křivoústého zahájil v Polsku období regionálního rozpadu. Nejdůležitější z knížat měl být vládce seniorského okresu (uvnitř jeho hranic bylo hlavní město státu - Krakov), který byl také - podle principu seniority – nejstarší z rodu. Tato zásada byla zpochybněna již v roce 1146 vyloučením vyhnanství Vladislava II. A rozpadla se v důsledku rozhodnutí lečického kongresu v roce 1180, ačkoli ve 13. století se někteří uchazeči krakovského okresu dovolávali práva z důvodu nejstarší v rodině. Princip svrchovanosti Krakova nad celým státem (princip knížectví) platil až do smrti knížete Leška Bílého v Gąsawě v roce 1227. Od tohoto okamžiku postupně postupovala fragmentace polských zemí, což souviselo s posilováním separatismu okresních knížectví.
Piastovci – vynikající knížata
editovatPiastovci – krakovští vévodové
editovatJméno | Doba vlády | Rodiče | Datum narození | datum úmrtí | Poznámky |
---|---|---|---|---|---|
Vladislav III. Tenkonohý | 1227–1229 | Měšek III. Starý Eudoxia Kyjevská |
* 1161/1167 | † 3. listopadu 1231 | Druhé období vlády. |
Konrád I. Mazovský | 1229–1231 | Kazimír II. Spravedlivý, Helena Znojemská | * 1187/1188 | † 31. srpen 1247 | |
Jindřich I. Bradatý | 1232–1238 | Boleslav I. Vysoký Kristina |
* 1165/1170 | † 19. březen 1238 | |
Jindřich II. Pobožný | 1238–1241 | Jindřich I. Bradatý Hedvika Slezská |
* 1196/1207 | † 9. dubna 1241 | |
Konrád I. Mazovský | 1241–1243 | Kazimír II. Spravedlivý | * 1187/1188 | † 31. srpen 1247 | Druhé období vlády. |
Boleslav V. Stydlivý | 1243–1279 | Lešek I. Bílý | * 21. června 1226 | † 7. prosince 1279 | |
Lešek II. Černý | 1279–1288 | Kazimír I. Kujavský Konstancie Vratislavská |
* kolem 1241 | † 30. září 1288 | |
Jindřich IV. Probus | 1288–1290 | Jindřich III. Bílý Judita Mazovská |
* 1257/1258 | † 23. června 1290 | |
Přemysl II. Velkopolský | 1290–1291 | Přemysl I. Velkopolský Alžběta Vratislavská |
* 14. října 1257 | † 8. února 1296 |
Piastovci – král Polska (de facto Velkopolska a Gdaňského Pomořanska)
editovatPřemysl II., navzdory ztrátě moci v Malopolsku, stále vládl Velkopolsku a Gdaňskému Pomořansku (Pomoří). V roce 1295 byl korunován za polského krále.
Jméno | Doba vlády | Rodiče | Datum narození | datum úmrtí | Poznámky |
---|---|---|---|---|---|
Přemysl II. Velkopolský | 1295–1296 | Přemysl I. Velkopolský Alžběta Vratislavská |
* 14. října 1257 | † 8. února 1296 | Král |
Přemyslovci – krakovští vévodové
editovatV roce 1291 se krakovské vévodství dostalo do rukou českého krále Václava II. V roce 1292 se ujal vévodství Sandoměř a v roce 1299 také Velkopolska a Gdaňského Pomořanska. V roce 1300 byl korunován polským králem arcibiskupem z Hnězdna Jakubem Svinkou.
Václav II. zemřel 21. června 1305 a jeho syn Václav III. převzal vládu. 4. srpna 1306 byl však zavražděn při přípravě na cestu do Polska. V září téhož roku byl Krakov v rukou Vladislava I. Lokýtka. Poté, co na český trůn nastoupil v roce 1310 Jan Lucemburský, jako dědic Přemyslovců užíval také titul polského krále. V roce 1335 (Visegrádská smlouva) se titulu vzdal výměnou za 20 tisíc kop českých grošů, zatímco Kazimír III. Veliký se vzdal nároků na Slezsko.
Jméno | Doba vlády | Rodiče | Datum narození | datum úmrtí | Poznámky |
---|---|---|---|---|---|
Václav II. | 1300–1305 | Přemysl Otakar II., Kunhuta Uherská | *27. září 1271 | † 21. června 1305 | Také král český. |
Václav III. | 1305–1306 | Václav II., Guta Habsburská | * 6. října 1289 | † 4. srpna 1306 | Také král český a uherský. |
Piastovci – polští králové
editovatV roce 1306 se Vladislav I. Lokýtek z linie kujavských Piastovců stal krakovským knížetem, který se již zmocnil Sandoměřského vévodství. V roce 1314 obsadil Velkopolsko. 20. ledna 1320 byl korunován za polského krále.
Kníže varšavský
editovatV letech 1807 až 1815 krátce existovalo tzv. Varšavské vévodství jako Napoleonův satelitní stát, jehož vévodou byl Friedrich August Saský, vnuk předposledního polského krále.
Polští králové do roku 1795
editovat![]() |
![]() |
![]() |
V letech 1916–1918 existovala tzv. regentská vláda Polského regentského království (bez krále, s tříčlennou regentskou radou), což byl satelitní stát ústředních mocností.
Rodokmen
editovatSouvisející články
editovatExterní odkazy
editovat- Obrázky, zvuky či videa k tématu Seznam polských panovníků na Wikimedia Commons