Paavo Nurmi
![]() ![]() | |||||||||||||||||
Biografia | |||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Naixement | (fi) Paavo Johannes Nurmi ![]() 13 juny 1897 ![]() Turku (Finlàndia) ![]() | ||||||||||||||||
Mort | 2 octubre 1973 ![]() Hèlsinki (Finlàndia) ![]() | ||||||||||||||||
Sepultura | cementiri de Turku ![]() | ||||||||||||||||
Altres noms | El Finlandès volador ![]() | ||||||||||||||||
Residència | Turku ![]() | ||||||||||||||||
Alçada | 174 cm ![]() | ||||||||||||||||
Pes | 65 kg ![]() | ||||||||||||||||
Activitat | |||||||||||||||||
Ocupació | fondista, maratonià, atleta ![]() | ||||||||||||||||
Activitat | 1914 ![]() | ||||||||||||||||
Nacionalitat esportiva | Finlàndia ![]() | ||||||||||||||||
Esport | atletisme ![]() | ||||||||||||||||
Disciplina esportiva | marató ![]() | ||||||||||||||||
| |||||||||||||||||
Participà en | |||||||||||||||||
1928 | Jocs Olímpics d'Estiu de 1928 | ||||||||||||||||
1924 | Jocs Olímpics d'Estiu de 1924 | ||||||||||||||||
1920 | Jocs Olímpics d'Estiu de 1920 ![]() |
||||||||||||||||
Premis
| |||||||||||||||||
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
Medaller | |||
---|---|---|---|
Competint per ![]() | |||
Jocs Olímpics | |||
Atletisme | |||
Or | Anvers 1920 | 10.000 metres | |
Or | Anvers 1920 | Cros individual | |
Or | Anvers 1920 | Cros per equips | |
Or | París 1924 | 1.500 metres | |
Or | París 1924 | 3.000 metres equips | |
Or | París 1924 | 5.000 metres | |
Or | París 1924 | Cros individual | |
Or | París 1924 | Cros per equips | |
Or | Amsterdam 1928 | 10.000 metres | |
Plata | Anvers 1920 | 5.000 metres | |
Plata | Amsterdam 1928 | 5.000 metres | |
Plata | Amsterdam 1928 | 3.000 metres obstacles |
Paavo Nurmi (Turku, 13 de juny de 1897 - Hèlsinki, 2 d'octubre de 1973) fou un atleta finlandès especialitzat en curses de mitja i llarga distància. Va coincidir amb una magnífica generació de fondistes finlandesos com Hannes Kolehmainen o Ville Ritola i atletes d'altres disciplines que convertiren a Finlàndia en la major potència europea del seu temps en aquest esport. Per la seva banda, Nurmi és considerat pels seus triomfs (nou cops campió olímpic) i les seves marques (vint-i-dos rècords del món) com el millor corredor de tots els temps en distàncies llargues. A més a més, és l'atleta amb més medalles d'or olímpiques juntament amb Carl Lewis i, fins que Michael Phelps el va superar a Beijing 2008, era l'esportista que més en tenia, amb les mateixes nou de Lewis, Mark Spitz i Larissa Latínina.
Biografia
[modifica]Nurmi va nàixer en una família humil a la ciutat costanera de Turku.[1] El 1903, la família Nurmi es va traslladar de Raunístula a un apartament de 40 metres quadrats al centre de Turku, on Paavo Nurmi viuria fins al 1932.[2] El seu pare va morir quan ell tenia 13 anys, per la qual cosa el jove Nurmi va haver de deixar l'escola i ficar-se a treballar per tal d'ajudar la seva família.[3] Paral·lelament, ja havia participat en alguna cursa de fons, deixant paleses les seves grans condicions superant a xiquets majors que ell.[4] Els èxits de Hannes Kolehmainen van estendre la fama de les carreres de fons per tota Finlàndia[5] i van donar el definitiu aspecte a Nurmi, que va entrar a formar part del Turun Urheiluliitto,[6] un club poliesportiu de la seva ciutat natal al qual va romandre tota la seva vida esportiva. Allí començà a entrenar-se seguint els seus propis mètodes i amb una dieta basada estrictament en els vegetals i el peix.
Durant la guerra civil finlandesa el 1918, Nurmi es va mantenir políticament passiu i es va concentrar en el seu treball i les seves ambicions olímpiques.[7] Després de la guerra, va decidir no unir-se a la recentment fundada Federació d'Esports Obrers de Finlandia, però va escriure articles per a l'òrgan principal de la federació i va criticar la discriminació contra molts dels seus companys de treball i esportistes.[7]
Trajectòria esportiva
[modifica]A l'exèrcit, Nurmi va impressionar ràpidament a les competicions atlètiques: mentre altres marxaven, Nurmi va córrer totes les distàncies amb un rifle a l'espatlla i una motxilla plena de sorra.[8] La tossuderia de Nurmi li va causar dificultats amb els seus sotsoficials, però va ser afavorit pels oficials superiors,[8] malgrat la seva negativa a prestar el jurament militar fins i tot davant l'amenaça d'un tribunal marcial.[9] Com que el comandant de la unitat Hugo Österman era un conegut aficionat als esports, Nurmi i uns quants atletes més van tenir temps lliure per practicar.[10] Nurmi va improvisar nous mètodes d'entrenament a la caserna de l'exèrcit; va córrer darrere dels trens, agafant-se al para-xocs del darrere, per estirar el pas, i va utilitzar unes pesades botes militars revestides de ferro per enfortir les cames.[10] Nurmi aviat va començar a marcar les millors marques personals i es va apropar a la selecció olímpica.[8] El març de 1920 fou ascendit a caporal (alikersantti).[10] El 29 de maig de 1920 va establir el seu primer rècord nacional en 3.000 m i va guanyar els 1.500 m i els 5.000 m a les proves olímpiques del juliol.[11]
Nurmi va participar en els seus primers Jocs el 1920, a Anvers, ja que els de 1916 foren suspesos per la I Guerra Mundial.[12] Fou inscrit a totes les proves de fons, excepte en la marató. Les tres victòries en els 10.000 metres i el cross individual i per equips, sumades a la medalla d'argent en els 5.000 metres, el convertiren en un dels reis dels Jocs. Va aconseguir la seva primera medalla en quedar segon davant del francès Joseph Guillemot en els 5000 m. Aquesta seria l'única vegada que Nurmi va perdre davant un corredor no finlandès als Jocs Olímpics.[13] Va guanyar medalles d'or en les seves altres tres proves: els 10.000 m, superant a Guillemot a l'última corba i millorant la seva marca personal en més d'un minut,[14] la cursa de fons, superant el suec Eric Backman, i el cross, esdeveniment per equips de país on va ajudar a Heikki Liimatainen i Teodor Koskenniemi a derrotar els equips britànic i suec. L'èxit de Nurmi va portar il·luminació elèctrica i aigua corrent per a la seva família a Turku.[15]
Nurmi va guanyar molta fama després d'aquesta memorable actuació, però encara va engrandir-la més en dominar sense oposició les carreres de fons entre els Jocs de 1920 i 1924. L'estiu de 1921 arribaria la seva plusmarca mundial als 5.000, que va vindre acompanyada d'una sèrie d'ininterrompudes victòries en les curses de fons.[16]
![refer to caption](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/98/Paavo_Nurmi_at_the_1920_Olympic_trials.jpg/220px-Paavo_Nurmi_at_the_1920_Olympic_trials.jpg)
Per als Jocs de París era ja tota una estrela que no va decebre els seus seguidors en les cinc proves on havia de participar. El 10 de juliol de 1924 Nurmi va guanyar les seves dues primeres finals, els 1.500 i els 5.000 metres, en menys d'una hora de diferència i batent tots dos rècords olímpics. De fet, va córrer almenys una cursa tots el dies entre el 8 i el 13 de juliol, quan es va penjar la cinquena medalla d'or als 3.000 metres per equips. Un dia abans va guanyar les altres dues, individual i per equips, en el cross.
El 1925 Nurmi, convertit en un dels millors atletes de tots els temps, va fer una gira de cinc mesos de duració pels Estats Units. Va competir en cinquanta-cinc curses contra alguns dels seus millors rivals, com el compatriota però resident als Estats Units Ville Ritola. Nurmi guanyà cinquanta-tres de les competicions, es retirà en una i tan sols fou superat en la darrera per Alan Helffrich, un migfondista que es trobà més còmode en una cursa de 880 iardes. Nurmi va batre dotze rècords del món en pista coberta, però la IAAF no reconegué aquestes marques com diferents fins a la dècada dels 80. Amb el cross fora del programa olímpic, Nurmi tan sols participà en tres proves als Jocs d'Amsterdam. Fou derrotat per Ritola i Toivo Loukola als 5.000 i els 3.000 obstacles respectivament, però guanyà la novena medalla d'or en els 10.000.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a0/Olympiatuli_1952.jpg/220px-Olympiatuli_1952.jpg)
Al llarg dels anys següents es concentrà progressivament en les curses més extenses: en 1928 va fer la millor marca de tots els temps en els 15.000 metres i, dos anys després, va fer el mateix en els 20.000. El seu objectiu era guanyar la marató en els que serien els seus darrers Jocs: els de Los Angeles. Però al mateix 1932 va ser acusat de professionalisme en haver cobrat per un meeting a Helsinki dos anys abans. La suspensió cautelar li va permetre ser inscrit a les competicions olímpiques dels 10.000 metres i la marató, però finalment no pogué participar. Nurmi ja no va prendre part a cap altra competició internacional ni va fer cap altre rècord, retirant-se definitivament de l'atletisme en 1934.
Vida després de l'esport
[modifica]Un cop retirat de l'esport, Nurmi va ser un rostre terriblement popular a la societat finlandesa. Va rebre molts homenatges, se li van fer estàtues i diversos carrers i complexos esportius reberen el seu nom. Per tal de guanyar-se la vida es convertí en home de negocis lligat al món immobiliari, on va aconseguir fer fortuna. Va seguir lligat ocasionalment al món de l'esport com a preparador d'atletes. Sí que va tornar a reaparèixer esportiva internacional quan fou l'encarregat de dur el darrer relleu de la torxa olímpica i encendre el peveter als Jocs d'Helsinki el 1952. Des de dos anys abans el seu cor va començar a ressentir-se d'un primer atac. Tot i això, Nurmi va viure més de dues dècades més fins que va morir a Helsinki després d'una llarga malaltia.
Rècords del Món
[modifica]- En pista:
- 1.500 m - 3:52.6 (Hèlsinki, 19 de juny de 1924)
- Milla - 4:10.4 (Estocolm, 23 d'agost de 1923)
- 2.000 m - 5:26.3 (Tampere, 4 de setembre de 1922) i 5:24.6 (Kuopio, 18 de juny de 1927)
- 3.000 m - 8:28.6 (Turku, 27 d'agost de 1922), 8:25.4 (Estocolm, 24 de maig de 1923) i 8:20.4 (Hèlsinki, 13 de juliol de 1926)
- 5.000 m - 14:35.4 (Estocolm, 12 de setembre de 1921) i 14:28.2(Hèlsinki, 19 de juny de 1924)
- 10.000 m - 30:40.2 (Estocolm, 22 de juny de 1921) i 30:06.2 (Kuopio, 31 d'agost de 1924)
- 20.000 m - 1h 04:38.8 (Berlín, 3 de setembre de 1930)
- 4 x 1.500 relleus - 16:26.2 (Estocolm, 12 de juliol de 1926) i 16:11.4 (Viipuri, 17 de juliol de 1926)
- Cursa d'una hora - 19.210 metres (Berlín, 7 d'octubre de 1928)
- Distàncies no reconegudes per la IAAF:
- 2 Milles - 8:59.6 (Hèlsinki, 24 de juliol de 1931)
- 3 Milles - 14:11.2 (Estocolm, 24 d'agost de 1923)
- 4 Milles - 19:15.4 (Viipuri, 1 d'octubre de 1924)
- 5 Milles - 24:06.2 (Viipuri, 1 d'octubre de 1924)
- 6 Milles - 29:36.4 (Londres, 8 de juny de 1930)
- 15.000 m - 46:49.6 (Berlín, 7 d'octubre de 1928)
- 10 Milles - 50:14.0 (Berlín, 7 d'octubre de 1928)
Referències
[modifica]- ↑ Railo, Raimo. «Legendaarinen Paavo Nurmi – sata vuotta ja ylikin suomalaista urheilua, osa 11» (en finès). Suomen Liikunta ja Urheilu (SLU). Arxivat de l'original el 4 July 2014. [Consulta: 24 novembre 2017].
- ↑ «Paavo Nurmi's home». The Sports Museum of Finland. Arxivat de l'original el 1 December 2017. [Consulta: 24 novembre 2017].
- ↑ «Paavo Nurmi's home». The Sports Museum of Finland. Arxivat de l'original el 1 December 2017. [Consulta: 24 novembre 2017].
- ↑ Railo, Raimo. «Legendaarinen Paavo Nurmi – sata vuotta ja ylikin suomalaista urheilua, osa 11» (en finès). Suomen Liikunta ja Urheilu (SLU). Arxivat de l'original el 4 July 2014. [Consulta: 24 novembre 2017].
- ↑ «Paavo Nurmi – A biography». The Sports Museum of Finland. Arxivat de l'original el 20 October 2016. [Consulta: 24 novembre 2017].
- ↑ Autio, Veli-Matti. «Nurmi, Paavo (1897–1973)» (en finès). Finnish Literature Society, 12-09-1997. [Consulta: 16 agost 2012].
- ↑ 7,0 7,1 Railo, Raimo. «Legendaarinen Paavo Nurmi – sata vuotta ja ylikin suomalaista urheilua, osa 11» (en finès). Suomen Liikunta ja Urheilu (SLU). Arxivat de l'original el 4 July 2014. [Consulta: 24 novembre 2017].
- ↑ 8,0 8,1 8,2 Autio, Veli-Matti. «Nurmi, Paavo (1897–1973)» (en finès). Finnish Literature Society, 12-09-1997. [Consulta: 16 agost 2012].
- ↑ Hänninen, Petri. «Kaikki juoksijalegenda Paavo Nurmen värikkäästä elämästä – maailmanennätysten tehtailijasta kovaksi liikemieheksi». Yle, 13-06-2017. [Consulta: 9 December 2022].
- ↑ 10,0 10,1 10,2 Railo, Raimo. «Legendaarinen Paavo Nurmi – sata vuotta ja ylikin suomalaista urheilua, osa 11» (en finès). Suomen Liikunta ja Urheilu (SLU). Arxivat de l'original el 4 July 2014. [Consulta: 24 novembre 2017].
- ↑ «Paavo Nurmi – A biography». The Sports Museum of Finland. Arxivat de l'original el 20 October 2016. [Consulta: 24 novembre 2017].
- ↑ Autio, Veli-Matti. «Nurmi, Paavo (1897–1973)» (en finès). Finnish Literature Society, 12-09-1997. [Consulta: 16 agost 2012].
- ↑ «Paavo Nurmi – A biography». The Sports Museum of Finland. Arxivat de l'original el 20 October 2016. [Consulta: 24 novembre 2017].
- ↑ «Paavo Nurmi at the Olympic Games – Antwerp 1920». The Sports Museum of Finland. Arxivat de l'original el 20 October 2016. [Consulta: 25 novembre 2017].
- ↑ «Paavo Nurmi's home». The Sports Museum of Finland. Arxivat de l'original el 1 December 2017. [Consulta: 24 novembre 2017].
- ↑ Raevuori, 1997, p. 432.