Nuba (Hebron)
نوبا | ||||
Localització | ||||
---|---|---|---|---|
| ||||
Municipi | ||||
Graella palestina | 153/112 | |||
Població humana | ||||
Població | 6.531 ![]() | |||
Geografia | ||||
Altitud | 582 m ![]() | |||
Organització política | ||||
Governació | Hebron | |||
Identificador descriptiu | ||||
Codi postal | 758 ![]() | |||
Fus horari | ||||
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b8/%D8%BA%D9%8A%D9%88%D9%85_%D9%81%D8%B5%D9%84_%D8%A7%D9%84%D8%B1%D8%A8%D9%8A%D8%B9.jpg/220px-%D8%BA%D9%8A%D9%88%D9%85_%D9%81%D8%B5%D9%84_%D8%A7%D9%84%D8%B1%D8%A8%D9%8A%D8%B9.jpg)
Nuba (àrab: نوبا, Nūbā) és un municipi palestí de la governació d'Hebron, a Cisjordània, situat 11 kilòmetres al nord-oest d'Hebron. Segons l'Oficina Central Palestina d'Estadístiques tenia 5.726 habitants el 2016.[1]
Història
[modifica]El poble és esmentat en un document de finals del segle xiv del Soldanat Mameluc, que va governar Palestina des del Caire, on tres vilatans van ser nomenats com a «ar'ru'asā ["els líders"] al poble de Nūbā.»[2]
Època otomana
[modifica]Nuba, com la resta de Palestina, fou incorporada a l'Imperi Otomà en 1517, i en el cens de 1596, la vila apareix en els registres fiscals com a part de la nàhiya de Halil del liwà d'al-Quds. Tenia una població de 82 llars musulmanes i pagava taxes sobre blat, ordi, vinyes i fruiters, ingressos ocasionals, cabres i/o ruscs.[3]
Una llista de pobles otomans de l'any 1870 va mostrar que Nuba tenia 52 cases i una població de 200 habitants, tot i que el recompte de població només incloïa homes.[4][5]
En 1883 el Survey of Western Palestine (SWP) de la Palestine Exploration Fund descrivia Nuba com un «petit poble posat en un turó baix, amb un pou d'aigua a una milla a l'est.»[6] En 1896 la població de Nuba era estimada en unes 537 persones.[7]
Mandat Britànic de Palestina
[modifica]En el cens de Palestina de 1922, dut a terme per les autoritats del Mandat Britànic, Nuba tenia 357 musulmans,[8] incrementats en el cens de Palestina de 1931 a 611 musulmans, en 140 cases.[9]
En el cens de 1945 la població de Nuba era de 760 musulmans,[10] que posseïen 22,836 dúnams de terra segons una enquesta oficial de terra i població.[11] 403 dúnams eren plantacions i regadius, 10,116 per cereals,[12] mentre 33 dúnams eren sòl edificat.[13]
Després de 1948
[modifica]Després de la Guerra araboisraeliana de 1948 i els acords d'armistici de 1949, Nuba va quedar sota un règim d'ocupació jordana. Des de la Guerra dels Sis Dies en 1967, Nuba ha romàs sota ocupació israeliana.
Referències
[modifica]- ↑ 2007-2016 PCBS census Arxivat 2013-07-05 at Archive.is. Palestinian Central Bureau of Statistics (PCBS). p. 107.
- ↑ Singer, 1994, p. 36
- ↑ Hütteroth and Abdulfattah, 1977, p. 124
- ↑ Socin, 1879, p. 158
- ↑ Hartmann, 1883, p. 143, noted 51 houses
- ↑ Conder and Kitchener, 1883, SWP III, p. 309
- ↑ Schick, 1896, p. 123
- ↑ Barron, 1923, Table V, Sub-district of Hebron, p. 10. But see talk.
- ↑ Mills, 1932, p. 33
- ↑ Gobierno de Palestina, Departamento de Estadística, 1945, p. 23
- ↑ Government of Palestine, Department of Statistics. Village Statistics, April, 1945. Quoted in Hadawi, 1970, p. 50
- ↑ Government of Palestine, Department of Statistics. Village Statistics, April, 1945. Quoted in Hadawi, 1970, p. 93
- ↑ Government of Palestine, Department of Statistics. Village Statistics, April, 1945. Quoted in Hadawi, 1970, p. 143
Bibliografia
[modifica]- Barron, J.B.. Palestine: Report and General Abstracts of the Census of 1922. Government of Palestine, 1923.
- Conder, C.R.; Kitchener, H.H.. The Survey of Western Palestine: Memoirs of the Topography, Orography, Hydrography, and Archaeology. 3. Londres: Committee of the Palestine Exploration Fund, 1883.
- Gobierno de Jordan, Departamento de Estadística. First Census of Population and Housing. Volume I: Final Tables; General Characteristics of the Population, 1964.
- Gobierno de Palestina, Departamento de Estadística. Village Statistics, April, 1945, 1945.
- Hadawi, S. Village Statistics of 1945: A Classification of Land and Area ownership in Palestine. Palestine Liberation Organization Research Center, 1970.
- Hartmann, M. «Die Ortschaftenliste des Liwa Jerusalem in dem türkischen Staatskalender für Syrien auf das Jahr 1288 der Flucht (1871)». Zeitschrift des Deutschen Palästina-Vereins, 6, 1883, pàg. 102–149.
- Hütteroth, Wolf-Dieter; Abdulfattah, Kamal. Historical Geography of Palestine, Transjordan and Southern Syria in the Late 16th Century. Erlanger Geographische Arbeiten, Sonderband 5. Erlangen, Germany: Vorstand der Fränkischen Geographischen Gesellschaft, 1977. ISBN 3-920405-41-2.
- Mills, E.. Census of Palestine 1931. Population of Villages, Towns and Administrative Areas. Jerusalem: Government of Palestine, 1932.
- Palmer, E.H.. The Survey of Western Palestine: Arabic and English Name Lists Collected During the Survey by Lieutenants Conder and Kitchener, R. E. Transliterated and Explained by E.H. Palmer. Committee of the Palestine Exploration Fund, 1881.
- Robinson, E.; Smith, E. Biblical Researches in Palestine, Mount Sinai and Arabia Petraea: A Journal of Travels in the year 1838. 2. Boston: Crocker & Brewster, 1841.
- Robinson, E.; Smith, E. Biblical Researches in Palestine, Mount Sinai and Arabia Petraea: A Journal of Travels in the year 1838. 3. Boston: Crocker & Brewster, 1841.
- Schick, C. «Zur Einwohnerzahl des Bezirks Jerusalem». Zeitschrift des Deutschen Palästina-Vereins, 19, 1896, pàg. 120–127.
- Singer, Amy. Palestinian peasants and Ottoman officials: rural administration around sixteenth-century Jerusalem. 3rd, illustrated. Cambridge University Press, 1994. ISBN 0-521-47679-8.
- Socin, A. «Alphabetisches Verzeichniss von Ortschaften des Paschalik Jerusalem». Zeitschrift des Deutschen Palästina-Vereins, 2, 1879, pàg. 135–163.