Hrvatsko-osmanski ratovi
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/40/Rijeka014.jpg/220px-Rijeka014.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/69/Mikl%C3%B3s_and_P%C3%A9ter_Zr%C3%ADnyi%2C_burning_of_the_bridge_at_Esz%C3%A9k.jpg/220px-Mikl%C3%B3s_and_P%C3%A9ter_Zr%C3%ADnyi%2C_burning_of_the_bridge_at_Esz%C3%A9k.jpg)
Hrvatsko-osmanlijski ratovi je naziv za niz oružanih sukoba između Hrvatskog kraljevstva (u personalnoj uniji sa Ugarskom, a od 1527. godine u sklopu Habsburške monarhije) i Osmanlijskog Carstva.
Dijelovi hrvatske feudalne vojske, odnosno pojedine njene jedinice, učestvovale su u bitkama protiv Osmanlija još u 14. vijeku, kada su se, naprimjer, čete bana Ivaniša Horvata (prema nekim historičarima Ivana Paližne) borile u Kosovskoj bitki 1389. godine na lijevom krilu hrišćanske vojske kojim je komandovao bosanski vojvoda Vlatko Vuković Kosača, ili u bitki kod Nikopolja 1396. pod zastavom hrvatsko-ugarskog kralja Žigmunda Luksemburškog. To se nastavilo i u 15. vijeku, naročito u velikim bitkama kao što su bitka kod Varne (1444.), opsada Beograda (1456.) i druge.
Nakon pada Bosanskog kraljevstva 1463. Hrvatska se našla direktno pod udarom moćne osmanlijske sile, kojoj su naročito nakon katastrofalnog poraza Hrvata u Krbavskoj bitki 1493. bili olakšani prodori prema Zapadu. Od tada pa sve do 19. vijeka bilo je niz perioda u kojima su Hrvati i Osmanlije intenzivno međusobno ratovali, a između su bila razdoblja relativnog mira s povremenim vojnim aktivnostima, kao što su, naprimjer, izolirani turski pljačkaški prodori na teritoriju Habsburške monarhije, kada je dolazilo do okršaja sa hrvatskim, ugarskim i austrijskim trupama.
U tom viševjekovnom prisustvu Osmanlijskog Carstva na teritoriji srednjevjekovne hrvatske, kao i bosanske države, hrvatske vojne jedinice vodile su sljedeće ratove protiv Osmanlija (ili su sa znatnim vojnim snagama učestvovale u njima), i to pretežno na tlu Hrvatskog kraljevstva, ali i u susjednim zemljama u sastavu Habsburške monarhije:
- Stogodišnji hrvatsko–osmanlijski rat (1493.–1593.), koji započinje katastrofalnim porazom hrvatske feudalne vojske na Krbavskom polju, a završava porazom Osmanlija pod Siskom, čime je prekinuto njihovo osvajanje hrvatske teritorije
- Dugi osmanlijski rat (1593.–1606.), završen Žitvanskim mirom
- Habsburško–osmanlijski rat 1663–1664., završen Vašvarskim mirom
- Veliki osmanlijski rat (1683.–1699.), završen Karlovačkim mirom
- Habsburško–osmanlijski rat 1716–1718., završen Požarevačkim mirom
- Habsburško–osmanlijski rat 1737–1739., završen Beogradskim mirom
- Dubički rat 1788–1791., završen Svištovskim mirom
- Zaposjedanje Bosne i Hercegovine 1878.
Također pogledajte
[uredi | uredi izvor]Izvori
[uredi | uredi izvor]- Milan Kruhek: Granice Hrvatskog Kraljevstva u međunarodnim državnim ugovorima, Povijesni prilozi 10/1991., str.37-79
- Ferdo Šišić: Pregled povijesti hrvatskog naroda 600.-1526.
Vanjski linkovi
[uredi | uredi izvor]- Odbrana Hrvatskog kraljevstva tokom Hrvatsko-turskih ratova
- Hrvatsko plemstvo u borbi protiv Osmanija
- Hrvatsko-osmanlijski ratovi kao dio ratova Habsburške monarhije i Osmanlijskog Carstva
- Učestvovanje hrvatskih četa u Kosovskoj bitki 1389. godine Arhivirano 30. 11. 2014. na Wayback Machine
- Habsburški fortifikacioni sistem na jugoistoku Evrope u 17. i 18. vijeku[mrtav link]
- Oslobođenje Hrvatske od osmanlijske vlasti