Франц
Облик
Франц (Franz) е мъжко име, германска форма на Franciscus и родственa форма на собственото име Франсис. Формата му в женски род е Франциска.
В други езици името се среща с модификации:[1]
- на английски: Франсис (Francis), Фран (Fran), Франк (Frank), Франки (Frankie), Франи (Franny)
- на френски: Франсоа (François), Франсиск (Francisque), Франсиз (Francis)
- на испански: Франсиско (Francisco), Куро (Curro), Фран (Fran), Кико (Kiko), Пако (Paco), Панчо (Pancho), Пакито (Paquito)
- на португалски: Франсиско (Francisco), Чико (Chico)
- на италиански: Франческо (Francesco), Франко (Franco)
- на унгарски: Ференц (Ferenc), Фери (Feri), Ферко (Ferkó)
- на полски: Франчишек (Franciszek)
- на словенски: Франц (Franc), Франце (France), Франчишек (Frančišek), Фран (Fran), Франци (Franci)
- на чешки и словашки: Франтишек (František)
- на сръбски: Франьо (Franjo)
- на хърватски: Фране (Frane), Франьо (Franjo), Франо (Frano), Фран (Fran), Франко (Franko)
- на нидерландски: Франс (Frans), Францискус (Franciscus)
- на фински: Франс (Frans), Рансу (Ransu)
- на шведски, норвежки и датски: Франс (Frans)
- на ирландски: Принсиъс (Proinsias)
- на литовски: Пранчишкус (Pranciškus)
Владетели и благородници
[редактиране | редактиране на кода]Родени през 13 – 14 век
[редактиране | редактиране на кода]- Франческо Дандоло (1258 – 1339), 52-ри дож на Република Венеция от 1329 г. до 1339 г.
- Франческо I да Карара (1325 – 1393), господар на Падуа от 1350 до 1388 г.
- Франческо I Гатилузио (ок. 1326 – 1384), генуезки пират и наемник, владетел на остров Лесбос и родоначалник на династията Гатилузио/ Гатилузи
- Франческо II да Карара Новело (1359 – 1406), господар на Падуа (1388 – 1389 и 1390 – 1405)
- Франческо II Гатилузио, роден Якопо или Джакомо Гатилузио (ок. 1365 или 1370 – 1404), господар на Лесбос от 1384 г. до смъртта си
- Франческо I Гондзага (1366 – 1407), от 1382 г. 4-ти капитан на народа на Мантуа и кондотиер
- Франческо Фоскари (1373 – 1457), 65-и венециански дож от 1423 до 1457 г.
- Франческо III да Карара (1377 – 1406), италиански кондотиер, господар на Падуа
Родени 15 – 16 век
[редактиране | редактиране на кода]- Франческо I Сфорца (1401 – 1466), 4-ти херцог на Милано (25 март 1450 до смъртта си през 1466 г.), родоначалник на фамилията Сфорца
- Франсоа I (Бретан) (1414-1450), херцог на Бретан
- Франческо II Ачайоли (1430 – 1460), по прякор Франко, последен херцог на Атина (1454 - 1456 г.)
- Франсоа II (Бретан) (1433-1488), херцог на Бретан
- Франческо Гондзага (ок. 1444 – 1483), от 1464 г. кардинал на католическата църква и от 1466 г. епископ по времето на папите Пий II, Павел II и Сикст IV
- Франческо „Франческето“ Чибо (ок. 1449/1450– 1519), граф на Латеранския дворец (1490), на Ферентило (1517), синьор на Ангуилара и Черветери (1490), Римски барон (1515), патриций на Флоренция, Неапол и Пиза (1488), на Витербо (1516), губернатор на Рим (1487), генерал губернатор на папската армия (1487), губернатор на Сполето (1513)
- Франческо ди Бартоломео дел Джокондо (1460 – 1539), богат флорентински търговец на коприна и политик, за чиято съпруга се предполага, че е била модел за Джокондата на Леонардо да Винчи
- Франческо II Гондзага или Джанфранческо II Гондзага (1466 – 1519), от 1484 г. 4-ти маркграф на Мантуа
- Франц фон Таксис (ок. 1459 – 1517), считан за основател на европейската пощенска система; испански капитан- и пост-майстер, генерален пост-майсрер в Малинес и Брюксел (1501 – 1517)
- Франсоа I дьо Бурбон-Вандом (1470 – 1495), 3-ти граф на Вандом от 1477 г.
- Франц фон Зикинген (1481 – 1523), вожд на германското рицарство, заедно с Улрих фон Хутен оглавяват рицарското въстание през 1522 – 1523 г. срещу князете
- Франц Волфганг фон Хоенцолерн (1483/1484 – 1517), граф на Хайгерлох (1512 – 1517)
- Франческо Вениер (1489 – 1556), 81–ви венециански дож от 1554 г. до смъртта си
- Франческо Мария I дела Ровере (1490 – 1538), от 1508 до 1516 и от 1521 до 1538 г. първият херцог на Урбино от рода Дела Ровере
- Франц фон Валдек (ок. 1491 – 1553), по рождение граф на Валдек, от 1530 г. администратор на Минден, от 1530 г. епископ на Минден, от 1532 г. епископ на Оснабрюк и Мюнстер
- Франческо Мария Сфорца, нар. ил Дукето („Малкият херцог“) (1491 – 1512), е граф на Павия (1491–1499), граф на Бари (1494-1512) и абат на Мармутие (1505 –1512)
- Франц I фон Брауншвайг-Волфенбютел (1492 – 1529), принц, като Франц I от 1508 до 1529 г. епископ на Минден
- Франсоа I (Франция) (1494 – 1547), крал на Франция (1515-1547)
- Франческо II Сфорца (1495 – 1535), последен суверенен херцог на Милано (1521–1535) в историята
- Франциск Савойски-Ракониджи (? – пр. 1 януари 1503), господар на Ракониджи и на Милябруна с ½ Панкалиери и Кастелрайнеро, губернатор на Верчели (1465/1467)
- Франц (1508 – 1549), херцог на Брауншвайг-Люнебург, княз на Люнебург (1536 – 1539), херцог на Гифхорн (1539 –1549)
- Франц фон Турн и Валсасина (1508 – 1586), граф на Турн и Валсасина и на Кройц в Каринтия, граф на Линц. Той е таен съветник в двора на австрийския ерцхерцог Фердинанд II
- Франц фон Хале (1509 – 1553), благородник от рицарския род Хале при Боденвердер, господар на Дракенбург на Везер и Ринтелн в Долна Саксония
- Франц I (1510 – 1581), херцог на Саксония-Лауенбург (1543 – 1581)
- Франческо Борджия (1510 – 1572), херцог на Гандия и вицекрал на Каталония, светец
- Франц фон Мандершайд-Керпен (1514 – 1548 или 1549), граф на Мандершайд, господар на Керпен в Саарланд, Рекхайм-Каселбург и Вирнебург
- Франсоа I дьо Клеве (1516 – 1562), от 1521 г. граф на Невер и Йо и от 1553 г. граф на Бофор, от 1539 г. първи херцог на Невер
- Франц I (1517 – 1545), херцог на Лотарингия-Бар (1544 – 1545)
- Филип Франц фон Залм-Даун-Нойфвил (1518 – 1561), вилд- и рейнграф в Залм-Даун-Нойфвил на Мозел
- Франсоа III (Бретан) (1518 – 1536), херцог на Бретан, френски дофин
- Франсоа I Лотарингски (1519 – 1563), 2-ри херцог дьо Гиз (1550 – 1563), граф, херцог Омалски и пер на Франция, маркиз дьо Майен, барон, принц дьо Жоанвил, Велик камерхер на Франция
- Франц Ото (1530 – 1559), херцог на Брауншвайг и Люнебург и от 1555 до 1559 г. княз на Люнебург
- Франческо Фердинандо д'Авалос (1530 – 1571), губернатор на Херцогство Милано (1560 – 1563) и вицекрал на Сицилия (1568 – 1571)
- Франческо Гондзага (1538 – 1566), от 1561 г. кардинал на Римокатолическата църква в Италия, от 1562 г. архиепископ на Козенца и от 1565 г. епископ на Мантуа
- Франц фон Зикинген (1539 – 1597), от древния род Зикинген от Крайхгау в Баден-Вюртемберг, съветник, господар на Зикинген (днес в Хехинген), Ландщул и Нохфелс, „байлиф“ на Мозбах
- Франсоа II дьо Клеве (1540 – 1562), от 1561 г. херцог на Херцогство Невер и граф на Ретел и Йо
- Франсоа II (Франция) (1544 – 1560), крал на Франция (1549-1560)
- Франц II фон Захсен-Лауенбург (1547 – 1619), херцог на Саксония-Лауенбург (1581 – 1619)
- Франческо Мария II дела Ровере (1549 – 1631), последният херцог на Урбино (1574 – 1631) от фамилията Дела Ровере
- Франц III фон Валдек (1553 – 1597), граф на Валдек цу Ландау в Аролзен
- Еркюл-Франсоа дьо Валоа-Ангулем, херцог Д'Алансон и херцог Д'Анжу (1555 – 1584), най-малкият син на френския крал Анри II и съпругата му Катерина Медичи
- Франческо I Медичи (1549 – 1587), велик херцог на Тоскана (1574 – 1587)
- Франц (Францискус) Рантцау (1555 – 1612), благородник от Рантцау в Южен Шлезвиг-Холщайн, господар на имението Шьонвайде в района на Пльон в Шлезвиг-Холщайн
- Кристоф Франц фон Волкенщайн-Тростбург (1567 – 1633), граф на Волкенщайн-Тростбург в Южен Тирол в Австрия
- Фридрих Франц I фон Мекленбур-Шверин (1756 – 1837), херцог (1785 – 1815) и велик херцог на Мекленбург-Шверин (1815 – 1837)
- Франческо Контарини (1566 – 1624), 95–ти венециански дож от 1623 до 1624 г.
- Франческо Ерицо (1566 – 1646), 98–ми венециански дож от 1631 г. до смъртта си
- Франческо Донато (1568 – 1553), 79–ти венециански дож от 1545 г. до смъртта си
- Зуан Франческо Вениер (? –1518), херцог на гръцкия остров Китира, подвластен на Венецианската република
- Франц Сераф фон Дитрихщайн (1570 – 1636), австрийски благородник от род Дитрихщайн, кардинал, епископ на Оломоуц (1599 – 1636) в Моравия, Чехия, от 1624 г. имперски княз
- Франц II Лотарингски или Франсоа II (1572 – 1632), граф на Водемон и 5 дена херцог на Лотарингия (21 – 26 ноември 1625)
- Франческо да Молин (1575 – 1655), 99–ти венециански дож от 1646 г. до смъртта си
- Франческо Пиколомини (1582 – 1651), генерал на Йезуитския орден от 1649 до 1651 г.
- Франц Юлий фон Саксония-Лауенбург (1584 – 1634), принц от Саксония-Лауенбург
- Франческо Корнер (1585 – 1656), 101–ви венециански дож от 1656 до смъртта си
- Франческо IV Гондзага (1586 – 1612), е през 1612 г. херцог на Мантуа и херцог на Монферат
- Франц Кристоф фон Кевенхюлер (1588 – 1650), австрийски граф на Франкенбург в Горна Австрия, дипломат, императорски пратеник и посланик в испанския двор, „камерхер“ и таен съветник при императорите Матиас и Фердинанд II и важен историограф на 17 век
- Филип Франц фон Даун-Фалкенщайн (? – 1616), граф на Даун-Фалкенщайн, господар на Оберщайн
- Франц Карл фон Саксония-Лауенбург (1591 – 1660), принц от Саксония-Лауенбург и генерал през Тридесетгодишната война
- Франц Бернхард фон Турн-Валзасина (1592 или 1595 – 1628), граф на Турн-Валзасина и първият граф на Перну в Естония
- Франц Вилхелм, граф фон Вартенберг (1593 – 1661), кардинал, значим княжески княжески епископ на Оснабрюк (1625 – 1661) и Регенсбург (1649 – 1661) и ръководи епископствата Ферден (1630 – 1631) и Минден (1631 – 1648)
- Франческо ди Фердинандо Медичи (1594 – 1614), принц от Велико херцогство Тоскана и 4-ти княз на Капестрано, барон на Карапеле, сеньор на Кастел дел Монте, Офена и Буси, военен
- Томас Франциск Савойски, по-често споменаван само като Томас Савойски (1596 – 1656), военнокомандващ, принц на Кариняно, маркиз на Салусола, маркиз на Боск и Шатлар, маркиз на Ракониджи и на Вилафранка, граф на Соасон (1641 – 1656), Велик магистър на Франция
- Франц фон Хатцфелд (1596 – 1642), княжески епископ на Вюрцбург (1631 – 1642) и Бамберг (1633 – 1642)
- Франц Албрехт фон Саксония-Лауенбург (1598 – 1642), принц от Саксония-Лауенбург и императорски и саксонски фелдмаршал през Тридесетгодишната война
- Франц фон Шпаур и Флафон (1598 – 1652), граф от род Шпаур и Флавон от Южен Тирол в Австрия
Родени през 17 век
[редактиране | редактиране на кода]- Франц Хайнрих фон Саксония-Лауенбург (1604 – 1658), принц от Саксония-Лауенбург
- Франц Фридрих фон Зикинген-Хоенбург (1606 – 1659), фрайхер, благородник от стария благороднически род фон Зикинген-Хоенбург от Крайхгау в Баден-Вюртемберг
- Франческо Гонзага-Невер (1606 – 1622), наследствен херцог на Херцогство Ретел като Франсоа III Ретел
- Йохан Франц фон Траутзон (1609 – 1663), имперски граф на Фалкенщайн, фрайхер на Шпрехенщайн в Тирол и Долна Австрия, австрийски държавник и щатхалтер на Долна Австрия (1521 – 1749)
- Франческо I д’Есте (1610 – 1658), херцог на Модена и Реджо (1629 – 1658)
- Франц Йохан Фогт фон Алтзумерау и Прасберг (1611 – 1689), княжески епископ на Констанц (1645 – 1689), титулярен епископ на Мегара (1641 – 1645)
- Йохан Франц Фугер фон Кирхберг-Вайсенхорн (1613 – 1668), граф на Фугер фон Кирхберг-Вайсенхорн, господар в Бабенхаузен в Швабия, Бавария
- Франческо Медичи (1614 – 1634), принц от Тоскана и военен
- Йохан Франц фон Прайзинг (1615 – 1687), княжески епископ на Кимзе (1670 – 1687), фрайхер на Алтенпрайзинг, господар на Хоенашау, Зьолхубен и Райхерсбойерн
- Йохан Франц фон Ламберг (1618 – 1666), фрайхер от род Ламберг от Каринтия и Крайна, господар на Ортенек в Крайна и Отенщайн във Валдфиртел в Долна Австрия
- Франческо Морозини (1618 – 1694), 108–ми венециански дож от 1688 г. до смъртта си
- Карл Йохан Франц Баварски (1618 – 1640), принц на Курфюрство Бавария и известно време наследник на трона
- Франческо Мария Фарнезе (1619 – 1647), от 1644 г. италиански кардинал, от 1646 до 1647 г. регент на Херцогство Парма и Пиаченца за племенника му Ранучо II Фарнезе
- Франц Кристоф фон Фюрстенберг-Мьоскирх (1625 – 1671), граф и покняжен ландграф на Фюрстенберг
- Франц Егон фон Фюрстенберг-Хайлигенберг (1626 –1682), имперски княз от фамилията Фюрстенберг-Хайлигенберг, 89-и епископ на Мец (1658 – 1663) и 87-и епископ на Страсбург (1663 – 1682), абат на манастир Мурбах (1663 – 1682) и също премиер-министър на Курфюрство Кьолн, немски и френски държавен деятел и дипломат
- Франц Вилхелм I фон Хоенемс (пр. ян. 1628 – 1662), граф от стария род Хоенемс във Вадуц и Шеленберг между Австрия и Швейцария
- Максимилиан Франц фон Атемс (1629 – 1663), имперски граф на Атемс, фрайхер на Хайлигенкройц, Лучинико, Подгора, Фалкенщайн и Танценберг
- Франц Ернст IV (II) фон Крихинген (? – 1686), граф на Крихинген в Елзас-Лотарингия
- Франсоа-Анри дьо Монморанси-Бутвил, херцог дьо Пине-Люксамбур (1628 – 1695), граф на Бутвил и на Люкс, херцог на Пине-Люксембург, пер на Франция (1661) и маршал на Франция (1675)
- Франц фон Зикинген (1629 – 1715), фрайхер от род Зикинген от Крайхгау в Баден-Вюртемберг
- Франц Ердман (1629 – 1666), от 1665 до 1666 г. херцог на Саксония-Лауенбург и императорски генерал-фелдмаршал
- Сигизмунд Франц Австрийски (1630 – 1665), ерцхерцог на Австрия (1662 – 1665)
- Франц Адам фон Лозенщайн (1631 – 1666), граф, господар на Лозенщайн и императорски камерхер на император Фердинанд III
- Йохан Франц фон Йотинген-Шпилберг (1631 – 1665), граф на Йотинген-Шпилберг (близо до Гунценхаузен в Средна Франкония), Бавария
- Франц Хиацинт Савойски (1632 – 1638), маркграф на Салуцо, 13-и херцог на Савоя, принц на Пиемонт и граф на Аоста, Мориен и Ница през 1637 – 1638 г., титулярен крал на Йерусалим, Кипър и Армения (от 1637 г.) под регентството на майка си
- Филип Франц фон Зьотерн (1634 – ок. 1680), фрайхер от род Зьотерн (днес част от Нофелден в Саарланд), господар на Дагщул (днес част от град Вадерн) между Саарбрюкен и Трир в Саарланд
- Максимилиан Франц фон Фюрстенберг-Щюлинген (1634 – 1681), ландграф на Фюрстенберг, господар на Щюлинген в Баден-Вюртемберг, господар на Хевен в Халзах, Хаузаух и Нойщат
- Анселм Франц фон Ингелхайм (1634 – 1695), четвъртият щатхалтер на Ерфурт, курфюрст и архиепископ на Майнц (1679 – 1695)
- Филип Франц Еберхард фон Далберг (1635 – 1693), господар на Далберг при Бад Кройцнах, президент на имперския камерен съд (1671) и като вдовец домхер във Вормс
- Франц Игнац фон Шпринценщайн-Нойхауз (1635 – 1705), австрийски граф на Шпринценщайн в Горна Австрия и Нойхауз на Дунав от Горна Австрия и наследствен мюнцмайстер в Ерцхерцогство Австрия
- Франц Йозеф I фон Ламберг (1637 – 1712), имперски граф, по-късно княз на Ламберг и хауптман на Ерцхерцогство Австрия об дер Енс, ландграф на Лойхтенберг, наследствен трухсес в Залцбург от 23 януари 1685 г.
- Франц Каспар фон Щадион (1637 или 1644 – 1704), княжески епископ на Лавант в Словения (1673 – 1704)
- Франц Шенк фон Лимпург-Шпекфелд (1637 – 1673), наследствен имперски шенк на Лимбург в замък Шпекфелд над Маркт Айнерсхайм в Бавария
- Франц Фердинанд фон Зикинген-Хоенбург (1638 – 1687), фрайхер, благородник от стария благороднически род фон Зикинген-Хоенбург от Крайхгау в Баден-Вюртемберг.
- Франц Максимилиан фон Мансфелд (1639 – 1692), граф на Мансфелд-Фордерорт, главен дворцов майстер на императрицата и индустриалец
- Херман Франц Карл фон Мандершайд-Кайл (ок. 1640 – 1686), граф на Мандершайд, господар в Кайл (1653 – 1686) в Рейнланд-Пфалц.
- Хайнрих Франц I фон Мансфелд-Фонди (1640 – 1715), граф на Мансфелд в Хелдрунген, имперски княз и княз на Фонди, австрийски дипломат, фелдмаршал и президент на дворцовия военен съвет (1701 – 1703)
- Франсоа Мишел Льо Телие дьо Лувоа (1641 – 1691), от 1677 до 1691 г. е военен министър (държавен секретар за войната) на Франция при Краля-слънце Луи ХІV
- Максимилиан Франц Евзебиус фон Валдбург-Волфег (1641 – 1681), имперски наследствен „трушсес“ и граф на Валдбург и Волфег
- Юлий Франц (1641 – 1689), от 1666 до 1689 г. последен херцог на Саксония-Лауенбург
- Франц Евзебиус фон Траутзон (1642 – 1728), имперски граф на Фалкенщайн в Долна Австрия
- Луи-Франсоа, херцог дьо Буфлер (1644 – 1711), маршал на Франция (1644 – 1711 г.), участвал във всички войни на Луи XIV
- Франсоа дьо Ньофвил, втори херцог дьо Вилроа (1644 – 1730), маршал на Франция от епохата на Луи XIV
- Франц Албрехт фон Рехберг-Донцдорф (1645 – 1715), имперски фрайхер на Рехберг от 1699 г. имперски граф, господар в Донцдорф в Баден-Вюртемберг, в замък Рамсберг в Донцдорф (1682), кемерер в Курфюрство Бавария, оберст-щалмайстер и пфлегер на Ердинг
- Себастиан Франц фон Турн и Таксис (ок. 1646 – 1706), граф от фамилията Турн и Таксис и пощенски майстер в Аугсбург
- Франц Ернст Фугер фон Кирхберг-Вайсенхорн (1648 – 1711), граф на Кирхберг-Вайсенхорн в Бавария, господар на Гльот, Оберндорф, Хилгартсберг и Щетенфелс, имперски таен съветник, от 1688 г. е губернатор на Нойбург на Дунав и от 1706 г. президент на „Австрийския концил“ в Инсбрук
- Франц Леополд Игнац фон Залм-Нойбург (1648 – 1702), граф на Залм–Нойбург
- Франц Фердинанд фон Метерних-Винебург (1653 – 1719), граф на Метерних-Винебург и Байлщайн над Мозел, господар на Кьонигсварт, Нонхайм, Райнхардщайн, Гаулсхайм и Поусьор, прадядо на прочутия канцлер Клеменс фон Метерних (1773 – 1859).
- Франц Вилхелм II фон Хоенемс (1654 – 1691), граф от стария род Хоенемс-Вадуц в Хоенемс в Западна Австрия
- Лотар Франц фон Шьонборн (1655 – 1729), княжески епископ на Бамберг (1693 – 1729), курфюрст и архиепископ на Курфюрство Майнц (1695 – 1729), ерцканцлер за Германия
- Йохан Карл Каспар Франц фон дер Лайен цу Хоенгеролдсек (1655 – 1739), имперски граф на Хоенгеролдсек (1711 – 1739) в Шварцвалд и императорски таен съветник
- Франц Антон фон Хоенцолерн-Хайгерлох (1657 – 1702), управляващ граф на Хоенцолерн-Хайгерлох (1681 – 1702)
- Йохан Франц Шенк фон Щауфенберг (1658 – 1740), княжески епископ на Констанц (1704 – 1740) и Аугсбург (1737 – 1740)
- Франц Ернст фон Залм-Райфершайт (1659 – 1727), граф и алтграф на Залм-Райфершайт в замък Дик и Алфтер в Северен Рейн-Вестфалия.
- Лудвиг Франц фон Зайн-Витгенщайн-Берлебург (1660 – 1694), граф на Зайн-Витгенщайн-Берлебург
- Франческо Мария Медичи (1660 – 1711), италиански кардинал и меценат
- Франц Карл фон Ауершперг (1660 – 1713), от 1705 г. 3-и княз на Ауершперг и 3-и херцог на Мюнстерберг, императорски генерал
- Хуго Франц фон Кьонигсег-Ротенфелс (1660 – 1720), епископ на Лайтмериц/Литомержице (1711 – 1720) в Северна Бохемия в Чехия
- Лудвиг Франц фон Цинцендорф (1661 – ?), граф, господар от род „Цинцендорф“ в Долна Австрия
- Франц Зигмунд Йозеф Фугер фон Кирхберг-Вайсенхорн (1661 – 1720), граф на Фугер-Кирхберг-Вайсенхорн в Бавария
- Франц Отокар фон Щархемберг (1662 – 1699), граф, императорски камерхер и таен съветник и императорски посланик в Стокхолм
- Франц Албрехт фон Йотинген-Шпилберг (1663 – 1737), граф на Йотинген-Шпилберг, Бавария (1685 – 1734/1663 – 1737), 1-ви княз на Йотинген-Шпилберг от 1734 до 1737 г.
- Филип Карл Франц фон Аренберг (1663 – 1691), от 1681 до 1691 г. 3-ти херцог на Аренберг и 9-и херцог на Арсхот
- Франц Лудвиг фон Пфалц-Нойбург (1664 – 1732), 50-и Велик магистър на рицарите от Тевтонския орден (1694–1732), княжески епископ на Бреслау (1683 – 1732) и едновременно курфюрст и архиепископ на Трир (1716–1729), курфюрст и архиепископ на Майнц (1729 – 1732) и епископ на Вормс (1694–1732), пробст в Елванген (1694–1732) и от 1729 г. имперски ерцканцлер на Свещената Римска империя
- Йозеф Франц Хартман фон Райнах (1664 – 1729), фрайхер от род Райнах от Ааргау в Северна Швейцария
- Валтер Франц Ксавер Антон фон Дитрихщайн (1664 – 1738), 5-и княз на Дитрихщайн-Николсбург, покняжен граф на Тарасп (в Граубюнден, Швейцария), барон (фрайхер) на Холенбург, Финкенщайн (в Каринтия) и Талберг (в Щир)
- Франц де Паула Гундакар Йозеф Адам Рудолф Йохан Хиронимус фон Колоредо-Мансфелд (1731 – 1807), 1-ви княз на Колоредо-Мансфелд, хабсбургски дипломат, последен имперски вицеканцлер на Свещената Римска империя
- Франц Себастиан фон Тюрхайм (1665 – 1726), австрийски граф от стария швабски род Тюрхайм, от 3 май 1717 г. генерал-фелдмаршал на „Ербланде на Дом Австрия“
- Франц Антон фон Харах (1665 – 1727), имперски княз на Харах-Рорау, княжески епископ на Виена (1702 – 1705), архиепископ на Залцбург (1709 – 1727) и примат на Германия
- Албрехт Евзебий Франц фон Кьонигсег-Ротенфелс (1669 – 1736), имперски граф на Кьонигсег-Ротенфелс (1709 – 1736) в Югозападна Бавария, императорски кемерер
- Адам Максимилиан Франц фон Щархемберг (1669 – 1741), граф от стария австрийски прочут благороднически род Щархемберг
- Франц Георг фон Мандершайд-Бланкенхайм (1669 – 1731), граф на Мандершайд-Бланкенхайм, Геролщайн и фрайхер на Юнкенрат в Рейнланд-Пфалц
- Франц Максимилиан Евзебиус фон Кьонигсег-Аулендорф (1669 – 1710), граф на Кьонигсег и Аулендорф
- Кристоф Франц фон Валдбург-Траухбург (1669 – 1717), наследствен имперски трушсес, граф на Валдбург-Траухбург-Фридберг-Дюрментинген и други, фрайхер на Валдбург, императорски генерал и съветник
- Франц Кристоф Йозеф фон Родт (1671 – 1743), имперски фрайхер, господар в Бусмансхаузен-Орзенхаузен и Валпертсхофен, австрийски генерал и комендант на крепост Брайзах ам Рейн в Баден-Вюртемберг
- Франц Вилхелм фон Залм-Райфершайт (1672 – 1734), алт-граф на Залм-Райфершайт в Бедбург в Северен Рейн-Вестфалия
- Йохан Филип Франц фон Шьонборн (1673 – 1724), княжески епископ на Вюрцбург (1719 – 1724)
- Франц Карл фон Неселроде-Ересхофен (1673 – 1750), граф на Неселроде-Ересхофен, господар на Ересхофен в Северен Рейн-Вестфалия
- Франц Александер фон Насау-Хадамар (1674 –1711), от 1679 до 1711 г. последен княз на Насау-Хадамар
- Франц Екберт II Кемерер фон Вормс-Далберг (1674 – 1741), кемерер, господар на Вормс в Рейнланд-Пфалц и фрайхер на Далберг при Бад Кройцнах, от 1683 г. домхер в Трир, 1699 г. обер-амтман на епископа на Шпайер в Кирвайлер и Дайдесхайм, императорски и таен съветник на Курфюрство Трир
- Франц фон Глайхен и Хатцфелд (1676 – 1738), граф на Глайхен и Хатцфелд, господар на Вилденберг в Рейнланд-Пфалц
- Рудолф Франц Ервайн фон Шьонборн (1677 – 1754), граф на Буххайм и Волфщал, граф на Визентхайд (1704 – 1754), немски политик, дипломат и композитор
- Франц Венцел Игнац фон Траутмансдорф (1677 – 1753), граф на Траутмансдорф в Австрия, фрайхер на Глайхенберг в Източна Щирия и висш съдия
- Франц Антон фон Ламберг (1678 – 1759), от 1712 г. имперски княз на Ламберг (в Щайр) и ландграф на Лойхтенберг, фрайхер на Ортенег и Отенщайн, австрийски генерал
- Франческо Фарнезе (1678 – 1727), херцог на Парма Пиаченца от 1694 до 1727 г.
- Карл Франц Адам Антон фон Мансфелд-Фордерорт (1678 – 1717), граф на Мансфелд-Фордерорт и от 1715 г. 2-ри княз на Фонди
- Франц Конрад фон Щадион и Танхаузен (1679 – 1757), имперски фрайхер от 1686 г. имперски граф и княжески епископ на Бамберг (1753 – 1757)
- Адам Франц Карл Евсебий фон Шварценберг (1680 – 1732), 3-и княз на Шварценберг (1703 – 1732), ландграф в Клетгау (1703 – 1732), покнязен граф на Зулц, и австрийски „Оберстхофмаршал“
- Анселм Франц фон Шьонборн (1681 – 1726), граф на Шьонборн-Буххайм-Волфщхал и Хойзенщам в Хесен
- Анселм Франц фон Турн и Таксис (1681 – 1739), 2-ри княз на Турн и Таксис (1714 – 1739) и като генерален наследствен пощенски майстор на имперската поща, Нидерландия и Бургундия и шеф на имперската поща на Свещената Римска империя (1714 – 1739)
- Франц Хайнрих фон Шьонбург-Валденбург (1682 – 1746), граф и господар на Шьонбург-Валденбург-Векселбург-Глаухау в Средна Саксония
- Франц Георг фон Шьонборн (1682 – 1756), архиепископ и курфюрст на Трир (1729 – 1756) и княжески абат на Прюм, от 1732 г. също княжески епископ на Вормс и княжески абат на Елванген (1732 – 1756), имперски фрайхер и от 1701 г. имперски граф
- Франц Марквард Антон фон Хорнщайн-Гьофинген (1683 – 1740), благородник от стария швабски род фон Хорнщайн от Бинген в Зигмаринген, Баден-Вюртемберг, фрайхер на Хорнщайн-Гьофинген, императорски съветник и княжески съветник в Аугсбург
- Йохан Франц Йозеф фон Тун-Хоенщайн (1686 – 1720), граф на Тун и Хоенщайн в Тирол
- Кристиан Франц Дитрих фон Фюрстенберг (1689 – 1755), имперски фрайхер от род Фюрстенберг, първо домхер, става светски и е член на имперския дворцов съвет и „наследствен дрост“ на различни служби в Херцогство Вестфалия
- Франц Волфганг Антон Йозеф Евстах фон Щархемберг (1691 – 1743), граф на Щархемберг
- Франц Райнхард фон Геминген (1692 – 1751), фрайхер, благородник от стария алемански рицарски род Геминген в Крайхгау в Баден-Вюртемберг от „1. клон Геминген-Гутенберг“, камер-юнкер в Маркграфство Баден-Дурлах и главен фогт на Дурлах.
- Лудвиг Франц фон Зайн-Витгенщайн-Берлебург в Лудвигсбург (1694 – 1750), граф на Зайн-Витгенщайн-Берлебург в Лудвигсбург
- Емануел-Франсоа-Йозеф Баварски (1695 – 1747), баварски граф, маркиз де Вилясерф, висш офицер и политик при крал Луи XV от Франция, щатхалтер в Перона (Пикардия), испански гранд
- Адам Франц Йозеф Фугер фон Кирхберг-Вайсенхорн (1695 – 1761), граф на Фугер-Кирхберг-Вайсенхорн в Бавария
- Франц Ернст фон Хесен-Дармщат (1695 – 1716), принц от Хесен-Дармщат
- Франц Венцел фон Валис (1696 – 1774), австрийски граф от род Валис, к. к. фелдмаршал, рицар на Златното руно и шеф на сухопътния регимент Нр. 11
- Франц Йосиас фон Саксония-Кобург-Заалфелд (1697 – 1764), от 1729 до 1764 г. херцог на Саксония-Кобург-Заалфелд
- Йохан Франц фон Лайнинген-Дагсбург-Фалкенбург (1698 – ок. 1750), граф на Лайнинген-Дагсбург-Фалкенбур
- Франческо III д’Есте (1698 – 1780), херцог на Модена и Реджо (1737 – 1780), фелдмаршал (1 септември 1755)
- Франц Кристоф Антон фон Хоенцолерн-Зигмаринген-Хайгерлох, също граф фон Хоенцолерн-Хайгерлох (1699 – 1767), граф на Хоенцолерн-Хайгерлох (1750 – 1767), каноник в Кьолн и Страсбург, 1756 г. премиер-министър на Курфюрство Кьолн при Клеменс Август Баварски
Родени през 18 век
[редактиране | редактиране на кода]- Йохан Франц Клаудиус Йозеф фон Фрайберг (1701 – 1775), фрайхер на Фрайберг в Баден-Вюртемберг, господар на Йопфингер в Баден-Вюртемберг
- Франц Карл Евзебиус фон Валдбург-Фридберг-Траухбург (1701 – 1772), граф на Валдбург-Фридберг-Траухбург и княжески епископ на Кимзе (1746 – 1772)
- Карл Филип Франц фон Хоенлое-Бартенщайн (1702 – 1763), от 1729 до 1763 г. граф, от 1744 г. княз на Хоенлое-Бартенщайн
- Франц Вилхелм Николаус фон Хоенцолерн-Берг (1704 – 1737), от 1712 г. граф на Хоенцолерн-Берг ’с-Хееренберг
- Франц Ернст Йозеф Антон фон Валдбург-Цайл-Вурцах (1704 – 1781), имперски наследствен трухсес и граф на Валдбург цу Цайл-Фридберг и Вурцах (1734), императорски и кралски таен съветник
- Франц де Паула Йохан Йозеф фон Тун-Хоенщайн (1734 – 1801), граф на Тун и Хоенщайн в Тирол
- Йозеф Франц Леодегар Антон Евзебиус фон Валдбург-Волфег (1704 – 1774), наследствен „трушсес“, фрайхер на Валдбург, граф на Волфег (1735 – 1774), във Фридберг (1772 – 1785), императорски кемерер
- Август Франц Фридрих фон Кастел-Ремлинген (1705 – 1767), граф и господар на Кастел-Ремлинген (1709 или 1717 до 1767)
- Франц Норберт фон Траутмансдорф (1705 – 1786), граф на Траутмансдорф, императорски полковник, наследствен маршал на Бохемия, императорски съветник и кемерер, рицар на Ордена на златното руно
- Йохан Франц Ернст Херман фон Валдщайн-Вартенберг (1706 – 1748), граф на Валдщайн и Вартенберг
- Франц (Франтишек) Филип фон Щернберг (1708 – 1786), граф на Щернберг, австрийски дипломат и политик, дворцов министър на Мария Терезия (1765 – 1780)
- Франц I (1708 – 1765), император на Свещената Римска империя (1745-1765)
- Йозеф Франц Бонавентура Килиан фон Шьонборн-Визентхайд (1708 – 1772), граф на Шьонборн-Визентхайд (1754 – 1772), вицедом на Ашафенбург (1756 – 1772)
- Йохан Франц фон Фюнфкирхен (1709 – 1782), граф от род Фюнфкирхен в Долна Австрия и в Чехия
- Йохан Хуго Франц фон Метерних-Винебург (1710 – 1750), граф на Метерних-Винебург и Байлщайн (1739 – 1750), господар в Кьонигсварт, Шпуркенбург, Найнхайм, Рюдесхайм, Оберее, Поусьор, байлиф на Кохем (на Мозел в Рейнланд-Пфалц), Улмен и Даун, дядо на прочутия канцлер Клеменс фон Метерних (1773 – 1859)
- Франц Карл Лудвиг фон Вид (1710 – 1765), граф на Вид
- Хайнрих Паул Франц II фон Мансфелд-Фордерорт (1712 – 1780), граф на Мансфелд-Фордерорт, 3-ти княз на Мансфелд (1717 – 1780) и 3-ти княз на Фонди (1751)
- Карл Франц фон Неселроде-Ересхофен (1713 – 1798), граф на Неселроде-Ересхофен, господар на Ересхофен в Северен Рейн-Вестфалия, курпфалцски-баварски щатхалтер на Херцогство Юлих-Берг, държавен таен съветник и конференц-министър, амтсман на Щайнбах, канцлер на Юлих-Берг и рицар на Орден „Св. Хубертус“
- Йохан Франц Вилхелм фон Залм-Райфершайт-Дик (1714 – 1775), управляващ граф и алтграф на Залм-Райфершайт в замък Дик в Северен Рейн-Вестфалия
- Франц Филип Адриан фон Хатцфелд-Глайхен-Трахенбург/Трахенберг (1717 – 1779), граф на Глайхен и Трахенбург и от 1741 г. 1. княз на Хатцфелд-Глайхен-Трахенберг, фрайхер на Вилденбург, господар на Кротторф, Шьонщайн, Бланкенхайн, Кранихфелд, Шуп, Лауденбах, Халтенберг, Щетен и Дласковитц
- Франц Лудвиг фон Холнщайн (1723 – 1780), баварски граф и генерал
- Франц Карл фон Ербах-Шьонберг (1724 – 1788), от 1777 г. граф на Ербах-Шьонберг (Оденвалд), господар на Бройберг и генерал-майор в Нидерландия
- Ойген Франц Ервайн Вилхелм Анселм Карл фон Шьонборн-Хойсенщам (1727 – 1801), граф на Шьонборн-Буххайм и Хойзенщам в Хесен
- Кристиан Франц фон Саксония-Кобург-Заалфелд (1730 – 1797), принц на Саксония-Кобург-Заалфелд и генерал-майор на имперската армия
- Франц де Паула Йохан Йозеф Георг фон Валдщайн-Вартенберг (1709 – 1771), бохемски благородник, граф на Валдщайн и Вартенберг и австрийски имперски таен съветник
- Франц Хайнрих Кемерер фон Вормс/Франц Хайнрих фон Далберг (1716 – 1776), германски благородник, „кемерхер“, господар на Вормс в Рейнланд-Пфалц, фрайхер на Далберг при Бад Кройцнах и бургграф на замък Фридберг в Хесен
- Етиен Франсоа, маркиз дьо Стенвил, първи херцог дьо Шоазьол (1719 – 1785), френски офицер и държавник, от 1758 до 1770 г. пръв министър на крал Луи XV
- Франц Ксавер фон Хоенцолерн-Хехинген (1720 – 1765), граф на Хоенцолерн-Хехинген и австрийски императорски фелдмаршал-лейтенант
- Клеменс Франц де Паула, принц Баварски (1722 – 1770), наследствен курпринц на Курфюрство Бавария (1745 – 1770) след смъртта на курфюрст Максимилиан III Йозеф
- Франц Ксавер фон Монфор (1722 – 1780), граф и княз на Монфор (1755 – 1779), последен управляващ от род Монфор, преди графството да бъде взето от Австрия
- Франц-Мориц фон Ласи (1725 – 1801), австрийски офицер, фелдмаршал
- Франц Йозеф I Йохан Адам фон Лихтенщайн (1726 – 1781), 8-и княз на Лихтенщайн (1772 – 1781)
- Франц Антон Евзебиус Карл Гервазиус Георг фон Андлау (1727 – 1792), фрайхер в Елзас/Гранд Ест, фогт на Бирзек в кантон Базел Ландшафт на княжеското епископство Базел, дворцов съветник, господар на Роншамп в Бургундия-Франш Конте
- Франц Ксавер Саксонски (1730 – 1806), граф на Лаузиц, принц на Саксония и Полша, от 1763 до 1768 г. регент (администратор) на Курфюрство Саксония
- Франц де Паула Томас Август Йозеф Йохан Непомук Карл фон Дитрихщайн (1731 – 1813), имперски граф на Дитрихщайн-Николсбург в Моравия, граф на Прошков/Прозкау
- Франц Ксавер фон Харах-Рорау (1732 – 1781), граф на Харах-Рорау-Танхаузен и Куневалд
- Фридрих Франц фон Брауншвайг-Волфенбютел (1732 – 1758), принц от Княжество Брауншвайг-Волфенбютел, херцог на Брауншвайг и Люнебург и пруски генерал-майор
- Йозеф Франц Антон фон Ауершперг (1734 – 1795), граф на Ауершперг, австрийски епископ на Лавант (1760 – 1772), епископ на Гурк в Каринтия (1772 – 1783), кардинал, княжески епископ на Пасау (1784 – 1795)
- Франц Георг Карл Антон фон дер Лайен (1736 – 1775), имперски граф на Хоенгеролдсек (1760 – 1775)
- Филип Франц Вилдерих Непомук фон Валдердорф (1739 – 1810), фрайхер от род Валдердорф и последният княжески епископ на Шпайер (1797 – 1810)
- Леополд III Фридрих Франц фон Анхалт-Десау (1740 – 1817), от 1751 до 1807 г. княз и от 1807 до 1817 г. херцог на Анхалт-Десау
- Франц Карл Йозеф фон Хоенлое-Валденбург-Шилингсфюрст (1745 – 1819), принц от Хоенлое-Валденбург-Шилингсфюрст, от 1818 до 1819 г. вай-епископ и епископ на Аугсбург, титулярен епископ и епископ на Темпе 1804 г. (в Гърция), също генералвикар на Нойвюртемберг
- Франц Георг Карл Йозеф Йохан Непомук фон Метерних (1746 – 1818), граф, от 1803 г. 1-ви княз на Метерних-Винебург-Оксенхаузен, дипломат и министър на австрийска служба
- Франц II Ксавер фон Залм-Райфершайт (1749 – 1822), алтграф, кардинал, княжески епископ на Гурк (1784 – 1822) в Каринтия, Австрия, и пионер на алпинизма
- Франц Фридрих Антон (1750 – 1806), херцог на Саксония-Кобург-Заалфелд (1800 – 1806), дядо на кралица Виктория и на нейния съпруг принц Алберт
- Франц Фиделис (Фидел) Антон фон Кьонигсег-Ротенфелс (1750 – 1804), граф на Кьонигсег-Ротенфелс
- Франц I фон Ербах-Ербах (1754 – 1823), граф на Ербах и британски-хановерски генерал, баварски генерал-лейтенант на кавалерията, наследствен член на 1-ва Камера на Велико херцогство Хесен (от 17 януари 1820 до 1821), колекционер на антики и археолог
- Фридрих Франц I фон Мекленбур-Шверин (1756 – 1837), херцог (1785 – 1815) и велик херцог на Мекленбург-Шверин (14 юни 1815 – 1837)
- Максимилиан Франц Ксавиер Йозеф Йохан Антон де Паула Венцел Австрийски, като австрийски ерцхерцог Максимилиан II Франц (1756 – 1801), 53-и Велик магистър на рицарите от Тевтонския орден (1780–1801), архиепископ, курфюрст на Кьолн (1784–1801) и княз-епископ на Мюнстер (1784–1801)
- Фридрих Франц Ксавер фон Хоенцолерн-Хехинген (1757 – 1844), принц на Хоенцолерн-Хехинген, бургграф на Нюрнберг, граф на Зигмаринген, австрийски генерал, имперски и кралски фелдмаршал, рицар на Златното руно, също таен съветник и кемерер
- Лотар Франц Йозеф фон Хатцфелд (1759 – 1799), граф на Хатцфелд в Хесен
- Франц де Паула Адам Норберт Венцел Лудвиг Валентин фон Валдщайн-Вартенберг (1759 – 1823), бохемски благородник граф на Валдщайн и Вартенберг, ботаник, изследовател, първо е австрийски военен, след това императорски кемерер
- Франц Антон Йохан Георг граф фон Валдерзе (1763 – 1823), граф фон Валдерзе, германски чиновник и писател
- Франц II или Франц I Йозеф Карл (1768 – 1835), последният император на Свещената Римска империя (1792-1806) и първият австрийски император (1804–1835), а също и унгарски и бохемски крал, под името Ференц I
- Франц Филип Йозеф Франц де Паула Мария фон Шьонборн-Буххайм (1768 – 1841), граф на Шьонборн-Буххайм в Австрия
- Франц Сераф Йозеф Карл Йохан Непомук Квирин фон Дитрихщайн-Николсбург-Прозкау-Лесли (1767 – 1854), 8-и имперски княз на Дитрихщайн-Николсбург в Моравия и генерал-майор, граф на Прозкау-Лесли, барон (фрайхер) на Холенбург, Финкенщайн и Талберг
- Йозеф Франц Максимилиан Фердинанд Филип Йохан Антон Габриел Винценц Амброзиус фон Лобковиц (1772 – 1816), 7-и княз от род Лобковиц и последен херцог на Заган (3 май 1786), 1-ви херцог на Роуднице, австрийски и бохемски генерал-майор, меценат на изкуството
- Франц Вилхелм Йозеф Антон фон Залм-Райфершайт-Краутхайм (1772 – 1831), пруски генерал-майор, от 1798 до 1804 г. управляващ имперски граф, от 1804 г. 1-ви княз на Залм-Райфершайт-Краутхайм и Герлахсхайм, племенен господар в Кралство Вюртемберг (до 1826) и Първата камера на Велико херцогство Баден
- Йохан Фридрих Франц Гьолер фон Равенсбург (1772 – 1821), фрайхер, благородник от стария швабски рицарски род Гьолер фон Равенсбург от Крайхгау
- Франц Йозеф Август фон Залм-Райфершайт-Дик (1775 – 1826), княз и алтграф на Залм-Райфершайт в замък Дик в Северен Рейн-Вестфалия.
- Франц Йозеф Антон Карл Хуго фон Залм-Райфершайт-Райц (1776 – 1836), наследствен граф и алтграф на Залм-Райфершайт-Райц в Моравия, индустриалец и природоизследовател
- Франц Ервайн Дамиан Йозеф фон Шьонборн-Визентхайд (1776 – 1840), граф на Шьонборн-Визентхайд в Бавария, германски колекционер, събирач на изкуство, политик
- Франц Август Вилхелм фон Зайн-Витгенщайн-Берлебург (1778 – 1854), принц от Княжество Сайн-Витгенщайн-Берлебург, пруски генерал-майор
- Франц Тадейус Мария Йозеф Антон фон Валдбург-Цайл-Траухбург (1778 – 1845), имперски наследствен „трушсес“, 2-ри княз на Валдбург-Цайл-Траухбург, кралски съсловен господар на Кралство Бавария и Кралство Вюртемберг, наследствен имперски съветник на Баварската корона (26 май 1818), наследствен член на „Първата камера във Вюртемберг“ (25 септември 1819), таен съветник и кемерер във Вюртемберг, 1819 г. президент на „вюртембергското племенно събрание“
- Йохан Франц Карл Лудвиг фон Зайн-Витгенщайн-Хоенщайн (1779 – 1815), от 1796 г. граф, а от 1801 г. и княз на Зайн-Витгенщайн-Хоенщайн
- Франц IV Йозеф Карл Амброзиус Станислаус (1779 – 1846), ерцхерцог на Австрия, херцог на Модена и Реджо (1814 – 1846).
- Луи-Жозеф Ксавие Франсоа (1781 – 1789), син на Луи XVI и Мария Антоанета, френски дофин
- Франц Антон/Франтишек де Паула Антонин I фон Тун-Хоенщайн (1786 – 1873), граф на Тун и Хоенщайн
- Франц Йозеф Карл Конрад фон Хоенлое-Шилингсфюрст (1787 – 1841), 5-и княз на Хоенлое-Шилингсфюрст (1807 – 1841)
- Фридрих Франц Антон фон Хоенцолерн-Хехинген (1790 – 1847), граф на Хоенцолерн-Хехинген
- Франц Хайнрих Георг фон Валдерзе (1791 – 1873), граф на Валдерзе, пруски генерал на кавалерията и губернатор на Берлин
- Йозеф Франц фон Дитрихщайн (1798 – 1858) е 9-и имперски княз на Дитрихщайн-Николсбург (1854 – 1858) в Моравия и генерал-майор, граф на Прозкау-Лесли, барон (фрайхер) на Холенбург, Финкенщайн и Талберг
- Франц Ернст фон Харах-Рорау-Танхаузен (1799 – 1884), граф на Харах-Рорау и Танхаузен в Щирия, рицар на Орден на Златното руно
- Франц Ксавер фон Андлав-Бирзек (1799 – 1876), имперски фрайхер от род Андлау-Бирзек и баденски дипломат
Родени през 19 – 20 век
[редактиране | редактиране на кода]- Йохан Ото Магнус Фридрих Фердинанд Франц Йозеф/Ото Франц фон Фюнфкирхен (1800 – 1872), граф на Фюнфкирхен в Щайнабрун и Ной-Руперсдорф в Долна Австрия, юрист в управлението и политик
- Франц Йозеф Фридрих Филир фон Залм-Залм (1801 – 1842), принц от Залм-Залм
- Франц Карл Австрийски (1802 – 1878), ерцхерцог на Австрия, баща на двама императори
- Франц де Паула Гундакар II фон Колоредо-Мансфелд (1802 – 1852), княз на Колоредо-Мансфелд и австрийски фелдмаршал-лейтенант
- Йозеф Франц Хиронимус фон Колоредо-Мансфелд (1813 – 1895), 5-и княз на Колоредо-Мансфелд, австрийски държавник, 1873 г. рицар на Ордена на Златното руно
- Франц Еберхард (XV) Карл Фридрих Лудвиг Вилхелм фон Ербах-Ербах (1818 – 1884), управляващ граф на Ербах-Ербах и Вартенберг-Рот, господар на Бройберг; той е в „Първата камера“ на Велико херцогство Хесен (1834 – 1884), наследствен член на „Камерата на имперските съсловия“ в Бавария (9 декември 1842) и народен представител
- Франц V Фердинанд Геминиан (1819 – 1875), ерцхерцог на Австрия от линията Австрия-Есте, странична линия на род Хабсбург-Лотаринги, последният управляващ херцог на Модена (1846 – 1859)
- Фридрих Франц II фон Мекленбург-Шверин (1823 – 1883), велик херцог на Мекленбург-Шверин (1842 – 1883)
- Франц де Паула фон Соретич (1825 – 1888), австрийски и австро-унгарски аристократ и дипломат, служил на Балканите и в Близкия изток в средата на XIX век
- Вилхелм Франц фон Хабсбург-Лотарингия (1827 – 1894), австро-унгарски ерцхерцог и фелдмаршал, 57-ят Велик магистър на рицарите от Тевтонския орден
- Франц Йосиф I (1830 – 1916), император на Австрия (1848-1916) и крал на Унгария от (1849-1916)
- Хуго Карл Франц де Паула Теодор фон Залм-Райфершайт-Райц (1832 – 1890), 3-ти княз и алтграф на Залм-Райфершайт-Райц, индустриалец в Моравия
- Франц Ксавер Йозеф Фридрих фон Валдбург-Волфег-Валдзее (1833 – 1906), имперски наследствен трушес, наследствен граф и 3. княз на Валдбург-Волфег-Валдзее
- Франц Паул Карл Лудвиг Александер фон Тек (1837 – 1900), граф на Хоенщайн в Австрия, от 1 декември 1863 г. 1. принц фон Тек и от 16 септември 1871 г. 1-ви херцог на Тек в Кралство Вюртемберг
- Франц Албрехт Йохан Алойз Нотгер фон Йотинген-Йотинген и Йотинген-Шпилберг (1847 – 1916), от 1882 г. княз на Йотинген-Йотинген и Йотинген-Шпилберг и племенен господар
- Франц I (Лихтенщайн) (1853 – 1938), княз на Лихтенщайн (1929-1938)
- Франц Фердинанд (1863 – 1914), ерцхерцог на Австрия-Есте и наследник на австро-унгарския трон
- Франц Йосиф фон Батенберг (1861 – 1924), германски принц, най-малкият син на принц Александър фон Хесен-Дармщадт и Юлия фон Хауке и брат на българския княз Александър I Батенберг
- Франц Фердинанд Карл Лудвиг Йосиф фон Хабсбург, ерцхерцог д’Есте (1863 – 1914), племенник на австро-унгарския император Франц-Йосиф и наследник на австро-унгарския трон от 1896 г.
- Ото Франц Йозеф Австрийски, нар. Красивия ерцхерцог“ (1865 – 1906), автрийски ерцхерцог, баща на австрийския император Карл I
- Франц Салватор Мария Йозеф Фердинанд Карл Леополд Антон фон Падуа Йохан Баптист Януариус Алойз Гонзага Раниер Бенедикт Австрийски-Тоскана (1866 – 1939), ерцхерцог на Австрия и принц на Тоскана и кастелан на Валзе, Австрия
- Франц Мария Луитполд Баварски (1875 – 1957), принц на Бавария и генерал-майор на баварската армия
- Фридрих Франц Августин Мария фон Хоенлое-Валденбург-Шилингсфюрст (1879 – 1958), австро-унгарски благородник, принц от Хоенлое-Валденбург-Шилингсфюрст
- Франц Йозеф Максимилиан Мария Антониус Игнациус Ламорал фон Турн и Таксис (1893 – 1971), наследствен принц до 1918 г. и 9-и княз на Турн и Таксис от 22 януари 1952 г. до смъртта си.
- Франц Бонавентура Адалберт Мария Баварски (р. 1933), от 1996 г. херцог, глава на Дом Вителсбахи, бившата владетелска фамилия на Кралство Бавария
Други
[редактиране | редактиране на кода]Родени през 12 – 15 век
[редактиране | редактиране на кода]- Франциск от Асизи (1181 или 1182–1226), основател на католическия Францискански орден
- Франческо Петрарка (1304 – 1374), италиански учен, дипломат, поет и ранен хуманист, наред с Данте Алигиери смятан за един от основоположниците на Ренесанса
- Франческо ди Сеня (14 век) – италиански художник от Сиенската школа
- Франческо Бусоне да Карманьола (ок. 1385 – 1432), италиански кондотиер
- Франческо Скуарчоне (ок. 1397 – ок. 1468), италиански рененсансов художник от Падуа
- Свети Франциск от Паола (1416 – 1507), католически светец, основател на Минимския орден
- Франческо Сасети (1421 – 1490), италиански банкер и меценат, произхождащ от фамилията Сасети от Флоренция
- Франсоа Вийон (1431 – 1463), един от последните поети на Средновековието
- Франческо Колона (1433 – 1527), италиански доминиканец
- Франческо ди Джорджо (1439-1501), италиански архитект, инженер и художник, представител е на Сиенската школа
- Франческо Ботичини (1446 – 1498), италиански художник
- Франческо Франча, роден Франческо Райболини, нар. Ил Франча (1447 – 1517), италиански художник, златар и изработчик на медальони в епохата на Ренесанса, основател е на Болонската школа по живопис
- Франсоа Савойски (1454 – 1490), от 1483 г. до смъртта си архиепископ на архиепархия Ош във Франция и от 1484 г. администратор (епископ) на епископство Женева
- Франческо Мороне (1470/1472 – 1529), италиански художник
- Франсиско Писаро (1478 – 1541), испански авантюрист, конкистадор, завладял империята на инките и основал град Лима
- Франсоа Рабле (1494 – 1553), френски ренесансов писател, автор на „Гаргантюа и Пантагрюел“
- Франческо Канова да Милано (1497–1543), италиански лютеист и композитор
Родени през 16 – 17 век
[редактиране | редактиране на кода]- Франческо Пармиджанино (1503 – 1540), италиански художник и гравьор, един от най-известните представители на маниеризма
- Франциск Ксаверий (1506 – 1552), католически мисионер
- Франсиско Васкес де Коронадо (1510 – 1554), испански конкистадор и изследовател, откривател на Скалистите планини и Гранд Каньон на река Колорадо
- Франческо Салвиати или Франческо Роси (1510 – 1563), италиански художник през Маниеризма, работил преди всичко в Рим, Флоренция, Болоня и Венеция
- Франческо III Гондзага (1533 – 1550) от 1540 г. херцог на Мантуа и като Франческо I маркграф на Монферат
- Франсоа Виет (1540 – 1603), френски математик, който е известен с алгебричните формули, носещи неговото име
- Франсоа Раваяк (1578 – 1610), религиозен фанатик, убиец на крал Анри IV
- Франческо Албани (1578–1660), италиански художник, представител на Болонската художествена школа
- Франсиско Гомес де Кеведо и Вилиегас (1580 – 1645), испански писател, смятан за най-значимият испански поет от епохата на Барока и най-добрият сатирик в испанската литература
- Франческо Барберини-старши (1597 – 1679), италиански кардинал
- Франсиско де Сурбаран (1598 – 1664), испански художник от времето на Златния век на Испания, представител на Севилската школа
- Франческо Боромини (1599–1667), швейцарски скулптор и архитект
- Франсоа Тийсен или Франс Тийс (16 век – 1638), холандски мореплавател, изследовател на Австралия
- Франческо Кавали (1602–1676), италиански композитор от музикалния период на Ранния барок
- Херцог Франсоа дьо Ларошфуко (1613 – 1680), един от големите майстори в областта на художествената проза
- Франческо (Франьо) Соймирович (Свимирович) (1614 – 1673), български католически духовник
- Франческо Марканич (? – 1660-те), чипровски княз, златар
- Франческо Мария Грималди (1618–1663), италиански математик и физик
- Франческо Реди (1626 – 1697), италиански лекар, натуралист и поет
- Франсоа дьо Бланшфор, маркиз дьо Креки (1629 – 1687), френски маршал от епохата на Луи XIV
- Франсоа Вател (1631 – 1671), френски готвач, създател е на прочутия крем Шантийи
- Франсоа-Луи Русле, маркиз дьо Шаторено, също и Шато-Рено (1637 – 1716), френски корсар, вицеадмирал и маршал
- Франческо Солимена, нар. още Игуменът Чичо (1657 – 1747), италиански художник и архитект
- Франческо II д’Есте (1660 – 1694), херцог на Модена и Реджо (1662 – 1694)
- Гийом Франсоа Антоан дьо Лопитал (1661 – 1704), маркиз, френски учен, математик, член на Парижката академия на науките
- Франсоа Купрен (1668 – 1733), френски бароков композитор, органист и чембалист, известен е като „Големия Купрен“
- Франческо Гаспарини (1668 – 1727), италиански бароков композитор и педагог
- Шарл-Франсоа Панар (1689 – 1765), френски поет, драматург и сатирик
- Франсоа Кене (1694 – 1774), френски учен и икономист
- Франсоа-Мари Аруе, известен повече под псевдонима си Волтѐр (1694 – 1778), френски писател и философ, символ на епохата на Просвещението
- Франческо де Мура (1696 – 1782), италиански художник, представител на Неаполитанската школа по живопис
- Бартоломео Франческо Растрели (1697 – 1771), руски архитект, италиански граф, академик по архитектура в Императорската художествена академия, създател е на Елисаветинския барок
Родени през 18 век
[редактиране | редактиране на кода]- Франсоа Буше (1703 – 1770), френски художник от 18 век, директор на Кралската академия и придворен живописец на Луи XV, виден представител е на стила Рококо
- Франц-Ксавер Иван де Пеячевич, известен също като Матей III Франц Ксавер Пеячевич (1707 – 1781), учен, духовник, историк и писател с българо-хърватски произход, от католическата чипровска фамилия Пеячевичи
- Франц Мария Епинус (1724 – 1892), германски физик, математик и натурфилософ, автор е на изследвания в областта на електричеството, магнетизма, теорията на топлината, астрономията, оптиката и механиката
- Франсоа-Андре Даникан Филидор (1726 – 1795), сред най-силните шахматисти през втората половина на 18 век
- Франц Йозеф Хайдн (1732 – 1809), австрийски композитор
- Фридрих Антон Месмер (1734 – 1815), германски лечител, открил и практически използвал човешките флуиди, които той нарича животински магнетизъм
- Франсоа Етиен Кристоф Келерман (1735 – 1820), френски маршал от епохата на Революционните и Наполеоновите войни
- Жак Франсоа Дюгомие (1738 – 1794), френски офицер, дивизионен генерал
- Франсиско Ерменежилдо Томас Гарсес (1738 – 1781), испански францискански мисионер, изследовател на Северозападно Мексико и сегашните американски щати Аризона и Калифорния
- Шарл Франсоа Дюмурие (1739 – 1823), френски генерал, който печели победи за французите по време на Френската революция, но след това дезертира при австрийците
- Донасиен Алфонс Франсоа дьо Сад (1740 – 1814), френски маркиз, писател и политик
- Франческо Мария Ферери (1740 – 1813), първи никополски епископ от ордена на отците пасионисти
- Жан-Франсоа дьо Гало Лаперуз (1741 –1788), френски морски офицер и изследовател, чиято експедиция изчезва в Океания
- Франсоа-Доминик Тусен Лувертюр (1743 – 1803), водач на Хаитянското въстание на робите от 1791 г. и основна фигура в последвалите борби
- Пиер Франсоа Андре Мешен (1744 – 1804), френски астроном и геодезист, който заедно с Шарл Месие изучава дълбоки небесни обекти и комети
- Франсоа-Андре Венсан (1746 – 1816), френски художник неокласицист
- Франсиско Хосе де Гоя и Лусиентес (1746 – 1828), испански живописец и график, дворцов художник
- Франц Шюц (1751 – 1781), германски художник
- Франческо Бианки (1752 – 1810), италиански диригент и композитор, написал около 90 опери, които се отличават с приятен и мелодичен стил
- Клод-Франсоа дьо Мале (1754 – 1812), френски военачалник, бригаден генерал от 13 август 1799 г., организирал и оглавил неуспешен републикански опит за преврат срещу император Наполеон през 1812 г. по време на отстъплението на Великата армия от Русия
- Франц Йозеф Гал (1758 – 1828), немски лекар-анатом, който основава един от най-оспорваните клонове на съвременната невронаука – френологията
- Франсоа Ноел Бабьоф, известен като Гракх Бабьоф (1760 – 1797), френски революционер, утопист комунист
- Франсоа-Рене, виконт дьо Шатобриан (1768 – 1848), виден френски писател, представител на френския Романтизъм и политик
- Барон Франсоа-Паскал-Симон Жерар (1770 – 1837), френски художник, представител на Неокласицизма
- Франсоа Пуквил (1770 – 1838), френски дипломат, учен и пътешественик
- Франсоа Мари Шарл Фурие (1772 – 1837), френски философ и утопичен социалист
- Франсоа Луи, граф Фурние-Сарловез (1773 – 1827), генерал на Френската империя, участник в революционните и Наполеоновите войни
- Франсоа Мари Доден (1776 – 1803), френски зоолог, работил главно в областта на орнитологията и херпетологията
- Шарл-Франсоа Брисо дьо Мирбел (1776 – 1854), френски ботаник и политик, основоположник на растителната цитология и физиология
- Жан-Франсоа Льо Гонидек (1775 – 1838), френски езиковед
- Даниел-Франсоа-Еспри Обер (1782 – 1871), френски композитор, един от най-големите представители на френската романтична и комична опера от първата половина на 18 век
- Франсоа Жан Доминик Араго (1786 – 1853), френски физик, политик, математик и астроном, министър-председател на Франция от 9 май до 24 юни 1848 г.
- Франсоа Пиер Гийом Гизо (1787 – 1874), френски политик и историк, изявен привърженик на конституционната монархия и водеща фигура в управлението на Франция между 1830 и 1848 г.
- Франц Ксафер Габелсбергер (1789 – 1849), немски стенограф, основател на модерната графична стенография, приспособена за различни езици
- Жан-Франсоа Шамполион (1790 – 1832), френски историк – ориенталист и лингвист, основател на египтологията и професор по египтология в Парижкия университет
- Франц Грилпарцер (1791 – 1872), австрийски поет, новелист и драматург
- Франческо Айец (1791–1882), италиански художник
- Франц Боп (1791 – 1867), германски езиковед, професор в Берлинския университет (1821-64), член на Пруската академия на науките (от 1822), открива сродни системи на езиците на индогерманското езиково семейство и така открива сравнителното езикознание
- Франц Адолф Бервалд (1796 – 1868), шведски композитор, представител на Романтизма
- Франц Адолф Фридрих Шобер, от 1801 г. фон Шобер (1796 – 1882), австрийски поет, либретист, литограф, актьор във Вроцлав и легационсрат във Ваймар
- Франц Шуберт (1797 – 1828), австрийски композитор от късната класическа и ранната романтична епоха, един от най-видните представители на Виенската класическа музикална школа и един от основоположниците на романтизма в музиката
- Франц Ернст Нойман (1798 – 1895), немски физик, минералог, кристалограф, професор в Университета в Кьонигсберг
- Франсоа Мажанди (1783 – 1855), френски лекар-физиолог, пионер на експерименталната физиология
Родени през 19 век
[редактиране | редактиране на кода]- Франсоа Бушо (1800 – 1842), френски художник
- Франце Прешерн (1800 – 1849), словенски поет, представител на Романтизма
- Франческо Доменико Рейнауди (1808 – 1893), католически архиепископ и депутат по право в Областното събрание на Източна Румелия
- Доминик Франциск Мартилети (Доменико Мартилети) (1810 – 1883), свещеник, музикален педагог и диригент
- Франсоа Аший Базен (1811 – 1888), френски генерал от 1864 г., маршал на Франция
- Ференц Лист или Франц Лист (1811 – 1886), унгарски композитор
- Франсоа Луи Номпар дьо Комон Ла Форс, граф на Кастелно, известен също като Франсис дьо Кастелно, Франсоа Лапорт, Франсоа Дьолапорт (1812 – 1889), е френски дипломат, пътешественик-изследовател, учен-натуралист (ботаник, ентомолог)
- Франц (Франьо, Франтишек) Миклошич (1813 – 1891), политик и езиковед от Австрийската империя и Австро-Унгария от словенски произход, първият виден представител на австрийската славистика
- Жан-Франсоа Миле (1814 – 1875), френски художник, представител на Реализма и Барбизонската школа
- Франц Захер (1816 – 1907), австрийски сладкар от еврейски произход, известен най-вече като създател на световноизвестната шоколадова торта Захер
- Шарл Франсоа Гуно (1818 – 1893), френски композитор
- Франц фон Супе (1819 – 1895), австрийски композитор
- Франц фон Ленбах (1836 – 1904), от 1882 г. – рицар фон Ленбах, германски художник, един от най-известните художници в Германия и Австрия по времето
- Мари Франсоа Сади Карно (1837 – 1894), френски политик
- Франц Клеменс Брентано (1838 – 1917), германски философ и психолог
- Рене Франсоа Арман Прюдом, известен като Сюли Прюдом (1839 – 1907), френски поет и есеист, носител на Нобелова награда за литература за 1901 г.
- Мари Жозеф Франсоа Гарние (Франсис Гарние) (1839 – 1873), френски флотски офицер, изследовател на Индокитай
- Жак Франсоа-Анатол Тибо, известен като Анатол Франс (1844 – 1924), френския писател
- Франц Тоула (1845 – 1920), австрийски геолог и един от изследователите на България
- Франц Хитил (1846 – 1899), чешки агроном и популяризатор на културното земеделие в България
- Франц Швестка (1848 – 1883), чешки композитор и концертмайстор
- Франсоа Виктор Алфонс Олар (1849 – 1928), френски историк и общественик
- Франц Щрос (1851 – 1917), чешки музикант в България
- Курт фон Франсоа (1852 – 1931), германски военен и политически деятел, изследовател, топограф и колонизатор на Африка
- Франсиско Паскасио Морено (1852 – 1919), аржентински географ, изследовател на Патагония
- Франц Милде (1852 – 1924), чешки майстор-пивовар и предприемач, акционер и ръководител на Българско пивоварно дружество Шумен - Русе в град Шумен
- Франц Конрад фон Хьотцендорф (1852 – 1925), австро-унгарски военачалник, фактически командващ войските на Двойната монархия по време на Първата световна война
- Франц Боас (1858 – 1942), германо-американски антрополог, лингвист, етнолог и естествоизпитател, сред основателите на съвременната антропология
- Мари Франсоа Жозеф Клозел (1860 – 1918), френски изследовател, колониален администратор, генерал-губернатор на Френска Западна Африка
- Франц фон Щук (1863 – 1928), германски художник, привърженик на естетиката на символизма и експресионизма, един от водещите художници на Сецесиона в Мюнхен
- Франц Фриц Алберт Залбах (1866 – 1942), германски инженер, проектирал водната кула в квартал „Лозенец“, София
- Франческо Чилеа (също Силеа) (1866 – 1950), италиански композитор, известен най-вече с оперите си „Арлезианката“ и „Адриана Лекуврьор“
- Франсиско Ларго Кабайеро (1869 – 1946), испански политик и синдикалист, един от историческите лидери на Испанската социалистическа работническа партия (PSOE) и на Общия съюз на трудещите се (UGT)
- Франц Лехар (1870 – 1948), унгарски композитор
- Франц Шмит (1874 – 1939), австрийски композитор
- Франц Душек (), чешки фотограф, известен като военен кореспондент в Руско-турската война (1877 – 1878)
- Франц Шлегелбергер (1876 – 1970), германски съдия, политик, държавен секретар и райхсминистър на правосъдието (RMJ) между 30 януари 1941 и 19 август 1942 г.
- Франц Риклин (1978 – 1938), швейцарски психиатър
- Франц Йозеф Херман Михел Мария фон Папен (1879 – 1969), германски политик, държавник и дипломат
- Франц Райхелт (1879 – 1912), френски шивач от австрийски произход, изобретател и пионер в парашутизма
- Франц Марк (1880 – 1916), един от водещите германски художници-експресионисти
- Жан-Луи Ксавие Франсоа Дарлан (1881 – 1942), френски военен и политически деец от периода на Втората световна война
- Франц Хеленс (1881 – 1972), плодовит белгийски писател-романист, поет и литературен критик
- Франц Зелте (1882 – 1947), държавник в Нацистка Германия, райхсминистър на труда (1933 – 1945), обергрупенфюрер от СС/СА (1933), райхскомисар на Службата за трудова повинност и пруски държавен съветник
- Франц Кафка (1883 – 1924), немски писател
- Виктор Франц Хес (1883 – 1964), американски физик от австрийски произход, носител на Нобелова награда за физика за 1936 г.
- Франц Набъл (1883 – 1974), австрийски драматург и белетрист
- Франц Халдер (1884 – 1972), немски генерал, началник на Генералния щаб на германската армия от 1938 до септември 1942 г.
- Франц Бьоме (1885 – 1957), високопоставен офицер, служил в австрийската и германската армия по време на Първата и Втората световна война
- Франсоа Мориак (1885 – 1970), френски писател, смятан за един от най-значимите католически автори на 20 век
- Франц Верфел (1890 – 1945), австрийски поет, романист, драматург и есеист
- Франческо Галони (1890 – 1976), италиански католически духовник, ватикански дипломат и бивш нунций в България през периода 1945 – 1949 г.
- Франсиско Паулино Ерменехилдо Теодуло Франко и Баамонде Салгадо Пардо, нар. накратко Франсиско Франко (1892 – 1975), действителен владетел и по-късно официален държавен глава, първо на части от Испания от октомври 1936 г., и след това на цяла Испания от 1939 г. до смъртта си през 1975 г.
- Франц Гейбриъл Александер (1891 – 1964), унгаро-американски психоаналитик и лекар, един от основателите на психосоматичната медицина и психоаналитичната криминология
- Франц Бабингер (1891 – 1967), германски историк и един от пионерите на специалността тюркология
- Франц Грисбах (1892 – 1984), немски генерал-майор, служещ по време на Втората световна война
- Франц Шимкунас (1897 – 1968), съветски футболист, вратар
- Франц Беке (1898 – 1978), немски офицер и танков ас, известен с командването си тежките танкови части през Втората световна война
- Франц Йозеф Йонас (1899 – 1974), австрийски политик, президент на Австрия в периода 1965 – 1974 г.
Родени през 20 век
[редактиране | редактиране на кода]- Франц Кьолер (1901 – 1982), австрийски футболист и треньор, трикратен шампион на България като наставник на Славия (София)
- Франц Цирайс (1905 – 1945), германски офицер от СС.
- Франсиско Колоане (1910 – 2002), чилийски писател на произведения в жанра драма и мемоари
- Франц „Бимбо“ Биндер (1911 – 1989), австрийски футболист
- Пиер-Франсоа-Мари-Луис Бул (1912 – 1994), френски писател на научна фантастика
- Франц Йозеф Щраус (1915 – 1988), немски политик
- Франсоа Шаму (1915 – 2007), френски елинист и археолог, член на Академия за надписи и художествена проза
- Мари-Луиз фон Франц (1915 – 1998), швейцарска психоложка, ученик и последовател на Карл Юнг, автор на множество трудове по аналитична психология
- Франц Йозеф Щраус (1915 – 1988), германски политик, консерватор, член на Християнсоциалния съюз, чийто председател е от 1961 г. до смъртта си
- Франсоа Митеран (1916 – 1996), френски политик, президент на Франция от 21 май 1981 до 17 май 1995 г.
- Франц Нонов (1916 – 2001), български католически духовник, капуцин
- Франц Каспар (1916 – 1977), швейцарски етнограф и писател на произведения в жанра детска литература и пътепис
- Франсоа Перие (1919 – 2002), френски актьор
- Франсоа Жакоб (1920 – 2013), френски микробиолог и генетик, нобелов лауреат за физиология за 1965 г.
- Франсоа Пикар (1921 – 1996), бивш пилот от Формула 1
- Франческо Рози (1922–2015), италиански режисьор
- Франсоа Перие (1922 – 1990), френски лекар, психиатър и психоаналитик
- Франческо Корао (1922 – 1994), италиански лекар и психоаналитик
- Франц Фюман, пълно име Франц Антония Йозеф Рудолф Мария Фюман (1922 – 1984), германски писател, сред най-значимите литературни творци от Източна Германия
- Франц Карл Щанцел (р. 1923), австрийски литературен теоретик и историк, англицист
- Жан-Франсоа Лиотар (1924 – 1998), френски философ и литературен теоретик
- Франц Фанон (1925 – 1961), революционер, писател, философ, идеолог на Алжирската революция
- Франсоа Фюре (1927 – 1997), френски историк
- Франсоа Нурисие (1927 – 2011), френски журналист, литературен критик и писател на произведения в жанра драма и мемоари
- Франческо Косига (1928 – 2010), италиански политик от партията Християнска демокрация
- Франсоа Чън (р. 1929), китайско-френски калиграф, преводач, поет и писател на произведения в жанра драма, поезия и документалистика
- Франц Йозеф Дегенхарт (1931 – 2011), немски белетрист, автор на песни и известен юрист
- Франсоа Англер (р. 1932), белгийски физик теоретик, носител на Нобелова награда за физика за 2013 г.
- Франсоа̀ Ролан Трюфо (1932 – 1984), френски режисьор, сценарист, продуцент, актьор и филмов критик, сред създателите на френската Нова вълна
- Франц Митов (1933 – 2015), български хирург, професор
- Франциск (р. 1936), до избирането му Хорхе Марио Берголио, е папа от 13 март 2013 г.
- Франц Враницки (р. 1937), австрийски икономист, политик и банкер, федерален канцлер на Австрия (1986 – 1997) и (1988 – 1997), председател на Австрийската социалдемократическа партия (АСДП)
- Клод Франсоа (1939 – 1978), френски певец
- Франц Мюнтеферинг (р. 1940), немски политик
- Франческо Ричи Бити (р. 1942), италиански спортен функционер, президент на Международната тенис федерация и член на МОК
- Франсоа Инар (1941 – 2008), френски историк, специалист по Древен Рим. известен със задълбочените си изследвания относно Римската република
- Франческо Ричи Бити (р. 1942), италиански спортен служител
- Франц-Йозеф Хьониг (р. 1942), известен и с прякора Буби, бивш германски футболист
- Франсоа Мазе (р. 1943), бивш пилот от Формула 1
- Франсоа Миго (р. 1944), бивш пилот от Формула 1
- Франсоа Север (р. 1944), френски пилот от Формула 1
- Франц Инерхофер (1944 – 2002), австрийски белетрист и драматург
- Франц Антон Бекенбауер (р. 1945), германски състезател и треньор по футбол, защитник
- Франсоа Артог (р. 1946), френски историк, чиито изследвания са в областта на интелектуалната история на Древна Гърция и историята на историографията
- Франц Ксавер Крьоц (р. 1946), немски писател, поет, драматург, режисьор и актьор
- Жан-Франсоа Паро (1946 – 2018), френски професионален дипломат и писател, автор на произведения в жанровете исторически трилър и криминален роман
- Франсиско Варела (1946 – 2001), чилийски изследовател, чиито интердисциплинарни постижения обогатяват биофизиката, неврологията, епистемологията и философията
- Франц Фишлер (р. 1946), политик от Австрийската народна партия, еврокомисар в сферата на земеделието, аграрното развитие и риболова (1995 – 2004)
- Фредерик Франсоа (р. 1950), белгийски певец
- Франсоа Дос (р. 1950), френски историк и епистемолог, специалист по история на идеите
- Фрасоа Рене Жан Люсиен Байру (р. 1951), френски центристки политик
- Франсоа Жулиен (р. 1951), френски философ, социолог и китаист
- Франсоа Берлеан (р. 1952), френски актьор
- Франческо Грациани (р. 1952), италиански футболист, нападател
- Франц Йозеф Чернин (р. 1952), австрийски поет, есеист и афорист
- Франц Кламер (р. 1953), състезател по ски алпийски дисциплини от Австрия, олимпийски шампион и носител на световната купа по ски в дисциплината „спускане“.
- Франсоа Фийон (р. 1954), френски политик от партията Републиканците, министър-председател на Франция през 2007 – 2012 г.
- Франсоа Жерар Жорж Никола Оланд (р. 1954), френски политик, седми президент на Френската република и общо 24-ти президент на Франция
- Франсоа Есно (р. 1956), бивш пилот от Формула 1
- Франц Тос (р. 1956), директор на тима от Формула 1 – Скудерия Торо Росо
- Жан-Франсоа Клервоа (р. 1958), френски инженер и астронавт (също и на ЕКА), участник в три полета с космическата совалка „Спейс Шатъл“
- Франческо Наполи (р. 1958), италиански певец, пианист и китарист
- Франсоа Шо (р. 1959), камбоджанско-американски актьор; най-известната му роля е тази на д-р Пиер Чанг в сериала „Изгубени“
- Франц Фибок (р. 1960), първият космонавт от Австрия, извършил космически полет на орбиталната станция „Мир“.
- Франсоа-Анри Пино (р. 1962), френски бизнесмен и главен изпълнителен директор на PPR, син на Франсоа Пино
- Франческо Фиорети (р. 1962), италиански писател на произведения в жанра исторически трилър
- Франц Коков (1963 – 2008), български икономист и дългогодишен кмет на град Раковски, подкрепян от партиите СДС, НДСВ и ГЕРБ.
- Жан-Франсоа Копе (р. 1964), френски политик, лидер на партията Съюз за народно движение от 2010 г.
- Франсоа Озон (р. 1967), френски режисьор
- Франсоа „Франс“ Бота (р. 1968), нар. „Белия Бизон“, южноафрикански професионален боксьор и кикбоксьор
- Еузебио Ди Франческо (р. 1969), бивш италиански футболист, играл като полузащитник, и настоящ старши треньор
- Франческо Толдо (р. 1971), бивш италиански футболист, вратар
- Франческо Тоти (р. 1976), италиански футболист
- Жан-Франсоа Есига (р. 1982), френски волейболист, либеро, състезател в националния отбор на Франция
- Франческо Габани (р. 1982), италиански певец
- Франсоа-Анри Дезерабл (р. 1987), френски писател, бивш професионален състезател по хокей на лед
- Франческо Йейтс (р. 1995), канадски певец и текстописец
Географски обекти
[редактиране | редактиране на кода]- Франсоа (село), село във Франция
- Окръг Сейнт Франсоа, окръг в щата Мисури, САЩ
- Сан Франсиско, град и окръжен център на едноименния окръг в щата Калифорния, САЩ
- Сан Франсиско, голям залив в Калифорния, САЩ, отворен към Тихия океан
- Сан Франческо ал Кампо, малък град и община в Метрополен град Торино, регион Пиемонт, Северна Италия
- Сао Франсиско, река в Бразилия с дължина от 2830 км, най-дългата река, която протича само на територията на Бразилия и четвъртата по дължина в Бразилия и Южна Америка
- Сан Франсиско де Кито, столицата на Еквадор
Други
[редактиране | редактиране на кода]- Ваза Франсоа, голям волутен кратер, украсен в стила на чернофигурната вазопис, датиран около 570 – 560 г. пр.н.е.
- Сан Франческо, католическа църква в град Асизи, Италия, главната църква на Францисканския орден
- Сан Франческо, паметник на раннохристиянското изкуство и архитектура в град Равена, Италия
- Заливен мост Сан Франциско – Оукланд, известен също като мост „Джеймс (Слънчевия Джим) Ролф“, платен мост, прекосяващ Залива Сан Франциско и свързващ градовете Сан Франциско и Оукланд в щата Калифорния, САЩ
- Пристанище „Сан Франциско“, пристанище на Тихоокеанското крайбрежие на САЩ, в град Сан Франциско, щата Калифорния
- Сейнт Франсис Уд, квартал в Югозападен Сан Франциско
- „Сан Франциско Кроникъл“, всекидневник с най-голям тираж в Сан Франциско и Северна Калифорния
- „Сан Франциско“, ежемесечно американско списание, посветено на санфранциската култура
- „Сан Франциско Бей Гардиън“, безплатен алтернативен вестник, издаван в Сан Франциско, щата Калифорния, САЩ
- Сан Франциско Фортинайнърс, за кратко Фортинайнърс, професионален отбор по американски футбол, играещ в Националната лига по американски футбол на САЩ
- „Сан Франциско Джайънтс“ с прозвище „Гигантите“, професионален американски бейзболен отбор от Професионалната бейзболна лига на САЩ
- Катедрален събор „Свети Франциск Ксаверий“ (Фарний кастьол), действащ бароков католически храм в град Гродно, сред 3-те най-ценни католически архитектурно-исторически паметници в Беларус
- Сан Франциско, бронепалубен крайцер на ВМС на САЩ
- Франц Набъл, международна литературна награда, учредена през 1975 г. от град Грац, присъждаща се на всеки две години.
- Франц Грилпарцер, литературна награда, учредена през 1872 г. от годеницата на писателя Катарина Фрьолих за 80-ата годишнина на Франц Грилпарцер
- Франц Кафка, международна литературна награда, учредена през 2001 г. от Дружеството „Франц Кафка“ съвместно с Общината на Прага, Чехия в памет на живелия в града немскоезичен писател Франц Кафка
- Франц Кафка, международна литературна награда, присъжда се от 1979 до 2001 г. на всеки две години от град Клостернойбург и австрийското Дружество Франц Кафка.
- Франц Теодор Чокор, литературната награда, учредена през 1970 г. от австрийския ПЕН клуб и се присъжда на неравномерни периоди за цялостно творчество
- Франц Фердинанд, инди рок-група, която е формирана в Глазгоу, Шотландия през 2001 г.
- „Франческо Феручио“, броненосен крайцер от типа „Джузепе Гарибалди“ на Реджия Марина от началото на 20 век.
Вижте също
[редактиране | редактиране на кода]Бележки
[редактиране | редактиране на кода]![]() |
Тази пояснителна страница насочва към статии със сходни заглавия. Ако сте дошли тук чрез някаква вътрешна препратка, може да я промените така, че да сочи направо към подходящата статия. |