Людвіг Фердинанд Баварський
Ця стаття не містить посилань на джерела. (жовтень 2015) |
Людвіг Фердинанд Баварський | |
---|---|
![]() | |
Ім'я при народженні | Людвіг Фердинанд Марія Карл Гайнріх Адальберт Франц Філіпп Андреас Константин фон Віттельсбах |
Народився | 22 жовтня 1859 Мадрид, Іспанія |
Помер | 23 листопада 1949 (90 років) Німфенбург, Мюнхен, ФРН |
Поховання | Церква Святого Михаїла[d] |
Країна | Іспанія![]() |
Місце проживання | Мюнхен, Баварія, Німеччина |
Діяльність | хірург, військовослужбовець, офіцер, музикант, скрипаль, політик |
Знання мов | німецька і іспанська |
Учасник | Перша світова війна |
Членство | Леопольдина |
Титул | принц Баварський, інфант Іспанський |
Військове звання | генерал кінноти, генерал медичного корпусу |
Рід | Віттельсбахи |
Батько | Адальберт Баварський |
Мати | Амалія Іспанська |
Брати, сестри | Альфонс Баварський, Ізабелла Марія Баварська, Ельвіра Баварська і Princess Clara of Bavariad |
У шлюбі з | Марія де ла Паз |
Діти | Фердинанд Марія, Адальберт, Марія дель Пілар Баварська |
Нагороди | |
![]() | |
Людвіг Фердинанд Марія Карл Гайнріх Адальберт Франц Філіпп Андреас Константин (22 жовтня 1859, Мадрид — 23 листопада 1949, Мюнхен, Німеччина)) — принц Баварії, інфант Іспанії. Був лікарем, митцем та філантропом, мав звання генерала кавалерії, генерала медичного корпусу Королівської армії Іспанії та був почесним хірургом Королівської академії Іспанії.
Був найстаршим сином Адальберта Баварського, наслідного принца Греції (гілка роду Віттельсбахів), та його дружини Амалії дель Пілар де Бурбон, інфанти Іспанської , дочки Франціско де Паула де Бурбон, та Луїзи Карлоти Неаполь-Сицилійської.
Принц Людвіг Фердинанд по батьківській лінії був небіжем короля Баварії Максиміліана II Йозефа, короля Греції Отто та принцрегента Луїтпольда Баварського, а також зятем королеви Іспанії Ізабелли II.
Людвіг Фердинанд навчався медицині у Гейдельберзі та Мюнхені, тож після складання державного іспиту отримав кваліфікацію лікаря-хірурга та лікаря-гінеколога. Від 1878 року жив у названому на його честь мюнхенському палаці Людвіга Фердинанда. Палац також мав назву «Альфонс-палац», оскільки брат Людвіга Вільгельма, принц Альфонс Баварський, також володів палацом та проживав у ньому. З 1883 по 1918 роки був опікуном 18 піхотного полку «Принц Людвіг Фердинанд» та командиром 3 шлезвігського полку драгунів № 15. За час Першої світової війни був начальником хірургічного відділення Мюнхенського гарнізонного лазарету.
Разом із братом кайзера Вільгельма II — принцом Гайнріхом Пруським — вступив у 1906 році до «Німецького автомобільного товариства» (нім. „DMV“ (Deutsche Motorfahrer-Vereinigung), заснованого у 1903 році, яке від 1911 року стало називатися ADAC (нім. Allgemeinen Deutschen Automobil-Club). Людвіг Фердинанд Баварський також мав хист до музики. Відомо, що саме він поклав на музику вірш Хільдегард Штрадаль «Тучі сірі нависають низько» (нім. „Die Wolken hängen grau hernieder“). Також був почесним членом Німецького товариства гінекології та родопомочі (нім. Deutsche Gesellschaft für Gynäkologie und Geburtshilfe e.V. (DGGG)).
2 квітня 1883 року одружився у Мадриді зі своєю кузиною Марією де ла Паз, інфантою Іспанською (1862—1946), дочкою королеви Іспанії Ізабелли II та герцога Франсіско де Асіз Бурбон. У шлюбі народилося троє дітей:
- Фердинанд Марія, Принц Баварський, інфант Іспанії (1884—1958); з 1906 року у шлюбі з Марією Терезією, інфантою Іспанії ; з 1914 року у шлюбі з Марією Луїзою де Сілва і Фернандез де Енестросою, герцогинею де Талавера де ла Рейна (1880—1955);
- Адальберт, Принц Баварський (1886—1970); З 1919 року у шлюбі з Августою, графинею Зефрідською-Буттенгаймською (1899—1978);
- Марія дель Пілар Баварська (1891— 1987)
Гофмейстером принца Людвіга Фердинанда до 1920 року був Макс фон Редвітц, син поета Оскара фон Редвітца.
Людвіг Фердинанд доводився кузеном Людвігу II Баварському, з яким він (мало не єдиний у королівському роду Віттельсбахів) підтримував добрі родинні стосунки. Принц та його дружина були єдиними родичами нелюдимого короля, які відвідували його у палаці Герренкімзе та вечеряли з ним у зимньому саду Мюнхенської Резиденції. Під час затримання Людвіга ІІ в замку Нойшванштайн у 1886 році, відсторонений невдовзі король відправив з замку телеграму своєму кузену, попросивши про допомогу. Людвіг Фердинанд був готовий вирушити на порятунок короля зі свого палацу Німфенбург, але йому завадив принцрегент Луїтпольд Баварський.
У Німецькому музеї історії медицини в Інгольштадті виставлено до огляду медичні інструменти Людвіга Фердинанда, якими він користувався в часи Першої світової війни.
- Орден Золотого руна з ланцюгом (28 листопада 1859)
- Орден Карлоса III
- великий хрест (18 листопада 1886)
- ланцюг (30 травня 1906)
- Медаль регентства (1902)
- Цивільний орден Альфонсо XII, великий хрест (20 січня 1904)
- Лицар королівського знатного корпусу Мадрида (1910)
- Орден Сантьяго, великий командор
- Лицар королівської кавалерійської броні Сарагоса
- Орден Святого Губерта
- Орден «За військові заслуги» (Баварія), великий хрест
- Орден Святого Георгія (Баварія), почесний великий пріор (1880)
- Ювілейна медаль Святого Георгія
- Медаль принца-регента Луїтпольда
- Хрест «За вислугу років» (Баварія) 2-го класу
- Вищий орден Святого Благовіщення (13 квітня 1883)
- Орден Святих Маврикія та Лазаря, великий хрест (13 квітня 1883)
- Орден Корони Італії, великий хрест (13 квітня 1883)
- Орден Білого Сокола, великий хрест (1892)
- Ювілейна медаль
- Орден Чорного орла з ланцюгом
- орден (24 грудня 1893)
- ланцюг (17 січня 1894)
- Орден Червоного орла, великий хрест (24 грудня 1893)
- Орден Вірності (Баден) (1908)
- Орден Бертольда I, великий хрест (1908)
- Орден Людвіга (Гессен-Дармштадт), великий хрест (21 листопада 1893)
- Орден Рутової корони (Королівство Саксонія; 1897)
- Ювілейна медаль (Третє Болгарське царство)
- Орден дому Саксен-Ернестіне, великий хрест
- Орден Вендської корони, великий хрест з короною в руді (Мекленбург)
- Орден Зірки Румунії, великий хрест
- Орден Святого Йосипа, великий хрест (Велике герцогство Тосканське)
- Орден Вюртемберзької корони, великий хрест
![]() |
Це незавершена стаття про особу. Ви можете допомогти проєкту, виправивши або дописавши її. |
- Народились 22 жовтня
- Народились 1859
- Померли 23 листопада
- Померли 1949
- Поховані в церкві Святого Михаїла (Мюнхен)
- Члени Леопольдини
- Кавалери ордена Золотого руна
- Кавалери ланцюга ордена Карлоса III
- Нагороджені орденом Святого Губерта
- Кавалери Великого хреста ордена «За військові заслуги» (Баварія)
- Нагороджені орденом Святого Георгія (Баварія)
- Нагороджені медаллю принца-регента Луїтпольда
- Нагороджені хрестом «За вислугу років» (Баварія)
- Кавалери Вищого ордена Святого Благовіщення
- Кавалери Великого хреста ордена Святих Маврикія і Лазаря
- Кавалери Великого Хреста ордена Корони Італії
- Кавалери Великого хреста ордена Білого Сокола
- Кавалери ордена Чорного орла
- Кавалери Великого Хреста ордена Червоного орла
- Нагороджені орденом Вірності (Баден)
- Кавалери ордена Бертольда І
- Відзначені Орденом Людвіга (Гессен-Дармштадт)
- Кавалери ордена Рутової корони
- Кавалери Великого хреста ордена дому Саксен-Ернестіне
- Кавалери ордена Вендської корони
- Кавалери Великого хреста ордена Зірки Румунії
- Кавалери Великого хреста ордена Святого Йосипа
- Кавалери Великого хреста ордена Корони (Вюртемберг)
- Віттельсбахи
- Уродженці Мадрида
- Німецькі хірурги
- Німецькі гінекологи
- Німецькі військові лікарі
- Німецькі генерали Першої світової війни
- Генерали кінноти (Баварія)