Спартак (фільм, 1960)
Спартак![]() | |
---|---|
Spartacus | |
![]() | |
Жанр | Пеплум |
Режисер | Стенлі Кубрик |
Продюсер | Едвард Льюїс Кірк Дуглас |
Сценарист | Далтон Трамбо Говард Мелвін Фаст |
На основі | Спартак (роман, 1951)d |
Оповідач | Вік Перрінd |
У головних ролях | Кірк Дуглас Лоуренс Олів'є Джин Сіммонс Пітер Устінов Тоні Кертіс |
Оператор | Расселл Метті |
Композитор | Алекс Норт |
Монтаж | Роберт Лоуренс, Ірвінг Лернер |
Художник | Александр Голіцин |
Кінокомпанія | Universal Pictures |
Дистриб'ютор | Universal Pictures і Netflix |
Тривалість | 198 хв. |
Мова | англійська |
Країна | ![]() |
Рік | 1960 |
Кошторис | 12 млн. $ |
Касові збори | 22 800 000 HK$ |
IMDb | ID 0054331 |
![]() |
«Спартак» (лат. Spartacus) — монументальний історичний фільм у жанрі пеплум 1960 року американського режисера Стенлі Кубрика. В основі фільму лежить повстання рабів під проводом раба і гладіатора Спартака проти Римської республіки. Фільм отримав чотири премії «Оскар».
Спартак був рабом з самого народження. Бувши вправним і сильним хлопцем, він проходить навчання в школі гладіаторів, яка належить Лентулу Батіату. У цій школі молодих рабів готують для поєдинків, щоб розважити римську знать. Але Спартак абсолютно не схожий на інших гладіаторів, він мріє про свободу і хоче самостійно визначати своє життя. Йому вдається знайти багато друзів серед гладіаторів, всі ставляться до нього з повагою. Одного разу в школу Батіата прибуває консул Марк Красс, який просить влаштувати бій між двома парами гладіаторів. Смертельні двобої були заборонені, але Батіат йде на поступку Крассу.
Актор | Роль |
---|---|
Кірк Дуглас | Спартак |
Лоуренс Олів'є | Марк Ліциній Красс |
Джин Сіммонс | Варінія |
Чарльз Лоутон | Гракх |
Пітер Устинов | Лентул Батіат |
Джон Гевін | Юлій Цезар |
Ніна Фош | Єлена Глабр |
Джон Айрленд | Крікс |
Герберт Лом | Тигран Левант |
Джон Долл | Марк Публій Глабр |
Чарльз Макгроу | Марцелл |
Джоанна Барнс | Клавдія Маріус |
Гарольд Стоун | Давид |
Вуді Строуд | Драба |
Пітер Брокко | Рамон |
Нагорода | Категорія | Номінований(а) | Результат |
---|---|---|---|
Оскар | |||
Найкраща чоловіча роль другого плану | Пітер Устинов | нагорода | |
Найкраща робота художника-постановника | Александр Голіцен | нагорода | |
Найкраща операторська робота | Расселл Метті | нагорода | |
Найкращий дизайн костюмів | Білл Томас | нагорода | |
Найкращий монтаж | Роберт Лоуренс | номінація | |
Найкраща музика до фільму | Алекс Норт | номінація | |
Золотий глобус (1961) | Найкращий фільм — драма | нагорода | |
Найкраща робота режисера | номінація | ||
Найкраща музика до фільму | номінація | ||
Найкраща чоловіча роль другого плану | номінація | ||
Премія БАФТА у кіно (1961) | Найкращий фільм | номінація |
- Стенлі Кубрик взявся за постановку картини після того, як виконавець головної ролі Кірк Дуглас посварився з режисером Ентоні Манном. За словами Пітера Устінова, сцена на соляних копальнях була єдиною, яку встиг зняти Манн.
- Від постановки відмовився Девід Лін, а Лоуренс Олів'є не захотів поєднувати акторські та режисерські функції.
- Бувши співпродюсером фільму, Кірк Дуглас зумів наполягти на тому, щоб до роботи над картиною були залучені кінодраматург Далтон Трамбо та актор Пітер Брокко, які знаходилися в той час у «чорному списку».
- Кубрику не був наданий контроль над сценарієм, який він вважав «дурним моралізаторством». З того часу Кубрик повністю контролював виробництво своїх картин.
- Зі 167 днів, потрібних Кубрику для зйомок фільму, шість тижнів пішло на постановку масштабних бойових сцен, в яких 8500 статистів відтворювали битви між римськими військами та армією Спартака.
- Від ролі Варінії відмовилися Інгрід Бергман, Жанна Моро, Ельза Мартінеллі і Джин Сіммонс. У результаті її повинна була зіграти Сабіна Бетманн, однак, коли Кубрик прийшов в проєкт, він звільнив цю актрису і знову запросив Сіммонс, яка цього разу прийняла його пропозицію.
- Сценарист Далтон Трамбо хотів, щоб роль пірата була віддана Орсону Уеллсу. Але її в підсумку виконав Герберт Лом.
- Щоб залучити зірок на ролі другого плану, Кірк Дуглас давав їм різні варіанти сценарію, в яких образи героїв виглядали найбільш переконливо.
- У фільмі Спартак був рабом з народження. Насправді він служив у допоміжних військах римської армії, втік, але був спійманий і проданий в рабство. Про це було відомо Стенлі Кубрику, але він вважав такий сюжетний поворот недостатньо героїчним.
- Юлій Цезар не командував гарнізоном Риму, і в принципі не міг командувати, оскільки на момент подій фільму в Римі просто не було гарнізону.
- В реальності Красс не горів бажанням переслідувати армію Спартака. Вважається, що вирішальна битва почалася зі спроби рабів заманити римлян у пастку. Крім того, Красс фактично виграв битву поодинці — роль Помпея обмежилася знищенням 5000 втіклих з поля бою рабів.
- Насправді Спартак був лише одним з керівників повсталих рабів, а не одноосібним лідером, як показано у фільмі.
|
|
- Фільми 1960
- Фільми — лауреати премії «Золотий глобус» за найкращий фільм — драма
- Фільми США 1960
- Фільми Стенлі Кубрика
- Пригодницькі фільми США
- Лідери радянського кінопрокату
- Фільми, дія яких відбувається в Стародавньому Римі
- Пеплуми
- Фільми про Спартака
- Екранізації творів Говарда Фаста
- Фільми на тематику бісексуальності
- Фільми Universal Pictures
- Фільми англійською мовою
- Фільми, адаптовані як комікси
- Історичні фільми США
- Фільми про Юлія Цезаря
- Фільми, зняті в Мадриді
- Екранізації романів
- Національний реєстр фільмів
- ЛГБТ-фільми США