Guldreserv
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/50/Gold_Reserves.png/350px-Gold_Reserves.png)
Guldreserv är det guld som ingår i en centralbanks eller stats valutareserv.[1] I slutet av år 2004 ägde centralbanker och fonder 19 procent av allt guld ovanför jordytan som valutareserver.[2]
Det uppskattas att människor har grävt fram 171 300 ton guld genom historien.[3] I april 2020 kostade ett gram guld ca 542 svenska kronor[4] vilket innebär att ett ton guld kostar 542 000 000 kronor.
IMF:s guldreserv
[redigera | redigera wikitext]I juni 2009, förfogade Internationella valutafonden över 3 217 ton guld,[5][6] vilket man då hade gjort i flera år. Under hösten samma år meddelade IMF att man skulle sälja av en åttondel av sina tillgångar, som mest ungefär 403 ton guld, enligt en ny inkomstmodell man arbetat fram i april 2008. Man meddelade att 200 ton guld skulle säljas till Indien[7] och 10 ton till Sri Lanka,[8]. Vidare sålde man i september 2010 10 ton guld till Bangladesh Bank och 2 ton till Mauritius centralbank.[9] Guldet såldes i omgångar till marknadspris.
Officiellt rapporterad guldreserv
[redigera | redigera wikitext]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/19/Country_foreign_exchange_reserves_minus_external_debt.png/250px-Country_foreign_exchange_reserves_minus_external_debt.png)
Rank | Land/Organisation | Guld (ton) |
Guldets andel av nationella valutareserver (%)[10] |
---|---|---|---|
1 | ![]() |
8 133,5 | 74,7 |
2 | ![]() |
3 401,0 | 71,7 |
3 | IMF | 2 846,7 | - |
4 | ![]() |
2 451,8 | 71,4 |
5 | ![]() |
2 435,4 | 66,1 |
6 | ![]() |
1 054,1 | 1,7 |
7 | ![]() |
1 040,1 | 16,4 |
8 | ![]() |
950,3 | 7,1 |
9 | ![]() |
775,2 | 6,7 |
10 | ![]() |
765,2 | 3,0 |
11 | ![]() |
615,5 | 59,4 |
12 | ![]() |
614,8 | 8,1 |
13 | ![]() |
522,7 | 27,9 |
14 | ![]() |
466,9 | 4,6 |
15 | ![]() |
421,6 | 81,1 |
16 | ![]() |
401,1 | 52,4 |
17 | ![]() |
322,9 | 3,0 |
18 | ![]() |
[11] | 320,0- |
19 | ![]() |
310,3 | 16,8 |
20 | ![]() |
300,0 | 27,6 |
21 | ![]() |
281,6 | 38,6 |
22 | ![]() |
280,0 | 56,2 |
23 | ![]() |
227,5 | 36,8 |
24 | ![]() |
184,4 | 19,2 |
25 | ![]() |
175,9 | 14,0 |
26 | ![]() |
173,6 | 4,5 |
27 | ![]() |
143,8 | 5,6 |
28 | ![]() |
127,4 | 2,5 |
29 | ![]() |
125,7 | 11,1 |
30 | ![]() |
124,9 | 12,2 |
31 | BIS | 120,0 | - |
32 | ![]() |
116,1 | 6,0 |
33 | ![]() |
111,7 | 78,7 |
34 | ![]() |
103,7 | 9,1 |
35 | ![]() |
102,9 | 4,5 |
36 | ![]() |
[12] | 100,1[12] | 3,8
37 | ![]() |
99,5 | 2,5 |
38 | ![]() |
79,9 | 8,1 |
39 | ![]() |
79,0 | 13,5 |
40 | ![]() |
75,6 | 8,7 |
41 | ![]() |
73,1 | 3,6 |
42 | ![]() |
67,3 | 10,0 |
43 | ![]() |
66,5 | 3,3 |
44 | ![]() |
54,7 | 4,5 |
45 | ![]() |
49,1 | 20,6 |
46 | ![]() |
39,9 | 9,9 |
47 | ECOWAS | 36,5 | 12,2 |
48 | ![]() |
36,4 | 1,5 |
49 | ![]() |
34,7 | 3,6 |
50 | ![]() |
32,0 | 24,5 |
51 | ![]() |
33,6 | 0,5 |
52 | ![]() |
31,8 | 65,4 |
53 | ![]() |
28,3 | 13,4 |
54 | ![]() |
27,2 | 3,5 |
55 | ![]() |
26,3 | 31,0 |
56 | ![]() |
25,8 | - |
57 | ![]() |
22,0 | 4,2 |
58 | ![]() |
21,4 | - |
59 | ![]() |
17,5 | 11,9 |
60 | ![]() |
14,4 | 0,2 |
61 | ![]() |
13,9 | 50,8 |
62 | ![]() |
13,5 | 5,2 |
63 | ![]() |
13,1 | 4,2 |
63 | ![]() |
13,1 | 36,3 |
64 | ![]() |
12,8 | 4,3 |
65 | ![]() |
12,7 | 1,2 |
66 | ![]() |
12,4 | 14,4 |
68 | ![]() |
8,8 | 36,5 |
69 | ![]() |
7,7 | 4,0 |
70 | ![]() |
7,3 | 10,6 |
71 | CEMAC | 7,1 | 2,3 |
72 | ![]() |
6,9 | 5,3 |
73 | ![]() |
6,9 | 1,1 |
74 | ![]() |
6,8 | 12,7 |
75 | ![]() |
6,8 | - |
76 | ![]() |
6,0 | 11,8 |
77 | ![]() |
5,8 | 3,8 |
78 | ![]() |
4,7 | - |
79 | ![]() |
3,9 | 6,8 |
80 | ![]() |
3,4 | 0,2 |
81 | ![]() |
3,3 | - |
82 | ![]() |
3,2 | 13,4 |
83 | ![]() |
3,1 | 17,7 |
84 | ![]() |
3,1 | 0,3 |
85 | ![]() |
2,6 | 6,5 |
86 | ![]() |
2,2 | 11,7 |
87 | ![]() |
2,1 | 0,0 |
88 | ![]() |
2,0 | 11,4 |
89 | ![]() |
2,0 | 1,6 |
90 | ![]() |
2,0 | 2,9 |
91 | ![]() |
1,9 | 0,8 |
92 | ![]() |
1,6 | 2,8 |
93 | ![]() |
1,6 | 1,1 |
94 | ![]() |
0,9 | 1,2 |
95 | ![]() |
0,9 | 2,4 |
96 | ![]() |
0,7 | - |
97 | ![]() |
0,7 | 0,7 |
98 | ![]() |
0,6 | 1,0 |
99 | ![]() |
0,4 | 0,8 |
100 | ![]() |
0,4 | 6,2 |
101 | ![]() |
0,3 | 8,4 |
102 | ![]() |
0,3 | 2,4 |
103 | ![]() |
0,3 | 0,4 |
104 | ![]() |
0,3 | 0,1 |
105 | ![]() |
0,2 | - |
106 | ![]() |
0,2 | 0,3 |
107 | ![]() |
0,2 | 0,0 |
108 | ![]() |
0,2 | 1,6 |
109 | ![]() |
0,1 | 0,1 |
110 | ![]() |
0,0 | 0,1 |
111 | ![]() |
0,0 | 0,5 |
112 | ![]() |
0,0 | 0,0 |
113 | ![]() |
0,0 | - |
114 | ![]() |
0,0 | 0,0 |
115 | ![]() |
3,5 | >0,1 |
- | Världen | 30 562,5 | - |
Se även
[redigera | redigera wikitext]Referenser
[redigera | redigera wikitext]- ^ Nationalencyklopediens webbupplaga, guldreserv
- ^ Central Banks and Official Institutions World Gold Council
- ^ about gold/numbers and facts World Gold Council
- ^ Guldpriset.se. Läst 9 juli 2015. Arkiverad 9 juli 2015 hämtat från the Wayback Machine.
- ^ ”Gold in the IMF”. International Monetary Fund. 18 september 2009. Arkiverad från originalet den 22 april 2011. https://web.archive.org/web/20110422120344/http://www.imf.org/external/np/exr/facts/gold.htm.
- ^ ”Quarterly Gold and FX Reserves”. World Gold Council. juni 2009. http://www.gold.org/deliver.php?force=true&download=/value/stats/statistics/xls/Quarterly_Gold_and_FX_Reserves_June_2009.xls.[död länk]
- ^ IMF Announces Sale of 200 metric tons of Gold to the Reserve Bank of India
- ^ IMF Announces Sale of 10 Metric Tons of Gold to the Central Bank of Sri Lanka
- ^ IMF Announces Sale of 2 Metric Tons of Gold to the Bank of Mauritius
- ^ [a b] Reserve asset statistics Arkiverad 18 september 2010 hämtat från the Wayback Machine.
- ^ www.tabnak.ir
- ^ [a b] ”UPDATE 2-Mexico ramps up gold reserves at dollar's expense”. Reuters. 4 maj 2011. Arkiverad från originalet den 3 juli 2012. https://archive.today/20120703163920/http://www.reuters.com/article/2011/05/04/mexico-gold-idUSLDE7431OZ20110504. Läst 21 maj 2011.