Christiane Nüsslein-Volhard
Christiane Nüsslein-Volhard ![]() | |
![]() Christiane Nüsslein-Volhard, 2007. | |
Född | 20 oktober 1942[1][2] (81 år) Magdeburg |
---|---|
Medborgare i | Tyskland |
Utbildad vid | Tübingens universitet Johann Wolfgang Goethe-Universität ![]() |
Sysselsättning | Biolog[3], psykolog, universitetslärare, genetiker[3], biokemist[3], fysiolog |
Arbetsgivare | Tübingens universitet Biocentrum vid universitetet i Basel Freiburgs universitet Max-Planck-Institutet för biologi Europeiska molekylärbiologiska laboratoriet Universität Duisburg-Essen |
Släktingar | Benjamin List[4] |
Utmärkelser | |
Albert Lasker Basic Medical Research Award (1991) Nobelpriset i fysiologi eller medicin (1995) Se lista | |
Redigera Wikidata |
Christiane Nüsslein-Volhard, född 20 oktober 1942 i Heyrothsberge nära Magdeburg, är en tysk biolog och genetiker. Hon tilldelades, tillsammans med Edward B. Lewis och Eric F. Wieschaus Nobelpriset i fysiologi eller medicin 1995 "för deras upptäckter rörande den genetiska styrningen av embryots tidiga utveckling".[5]
Genom experiment på bananflugor, Drosophila melanogaster upptäckte Nüsslein-Volhard och Wieschaus ett litet antal gener, däribland hedgehog, av stor betydelse för bestämmandet av en övergripande "ritning" för embryots utveckling och bildandet av kroppssegement.[6] Lewis undersökte vidare utvecklingen av enskilda kroppssegment till specialiserade organ. Lewis upptäckte att generna som styrde denna utveckling var placerade på kromosomen i samma ordning som ordningen mellan segmenten. Först kom gener som styrde utvecklingen av huvudet, gener i mitten styrde utvecklingen av det mellersta segement och de sista generna kontrollerade utformningen av "svans"-segmentet. Tillsammans har deras upptäckter haft stor betydelse för att förklara olika missbildningar vid den embryonala utvecklingen hos bland annat människan.
1991 tilldelades hon Albert Lasker Basic Medical Research Award.
Utmärkelser
[redigera | redigera wikitext]- Asteroiden 15811 Nüsslein-Volhard är uppkallad efter henne.[7]
- Gottfried Wilhelm Leibniz-priset, 1986
- Carus-priset, 1989
- Rosenstielpriset, 1989[8]
- Utländsk ledamot av Royal Society, 28 juni 1990[9]
- Albert Lasker Basic Medical Research Award, 1991[10]
- Keith R. Porter-föreläsning, 1991
- Louis Jeantet-priset i medicin, 1992[11]
- Mendel Medal, 1992[12]
- Otto Bayer-priset, 1992
- Alfred P. Sloan, Jr. Prize, 1992[13]
- Otto Warburg-medaljen, 1992[14]
- Louisa Gross Horwitz-priset, 1992[15]
- Sir Hans Krebs-medaljen, 1993
- Ernst Schering-priset, 1993[16]
Förbundsrepubliken Tysklands förtjänstorden - stora kommendörskorset, 1994
Nobelpriset i fysiologi eller medicin, med Edward B. Lewis och Eric F. Wieschaus, 1995[17][18]
Baden-Württembergs förtjänstorden, 1996
- Goetheplaketten av Frankfurt am Main, 1996
Förbundsrepubliken Tysklands förtjänstorden - stora kommendörskorset med stjärna, 1997
Pour le Mérite för vetenskap och konst, 1997[19]
- Urania-Medaille, 2005
Förbundsrepubliken Tysklands förtjänstorden – stora kommendörskorset med stjärna och axelrem, 2005
- Deutscher Stifterpreis, 2007
- Erna Hamburger Prize, 2007
Österrikes hederskors för vetenskap och konst, 2009
- Hall of Fame för tysk forskning, 2012
- Fellow of the AACR Academy, 2014
Maximiliansorden för konst och vetenskap, 2014
- Gregor Mendel-medaljen, 2022[20]
- Hedersdoktor vid Universitetet i Cambridge
- Hedersdoktor vid Tübingens universitet
- Hedersdoktor vid University of Bath
- EMBO-medlemskap
- Hedersdoktor vid universitetet i Utrecht
- Hedersdoktor vid Princeton University
- Hedersdoktor vid Saint Andrews-universitetet
- Hedersdoktor vid Harvard University
- Fellow of the American Academy of Arts and Sciences
- Hedersdoktor vid Freiburgs universitet
- Hedersdoktor vid Oxfords universitet
Källor
[redigera | redigera wikitext]- ^ FemBios databas, Christiane Nüsslein-Volhard, läst: 9 oktober 2017.[källa från Wikidata]
- ^ Brockhaus Enzyklopädie, Christiane Nüsslein-Volhard, läst: 9 oktober 2017.[källa från Wikidata]
- ^ [a b c] Tjeckiska nationalbibliotekets databas, läst: 8 juni 2022.[källa från Wikidata]
- ^ Frankfurter Allgemeine Sonntagszeitung, läst: 28 november 2021.[källa från Wikidata]
- ^ ”The Nobel Prize in Physiology or Medicine 1995”. Nobelprize.org. http://nobelprize.org/medicine/laureates/1995/index.html. Läst 8 mars 2014.
- ^ Angela Sendlinger, red (2008). ”Wofür erhielt Christiane Nüsslein-Volhard 1995 den Nobelpreis?” (på tyska). Naturwissenschaften: Daten, Fakten, Ereignisse. Compact Verlag. sid. 92
- ^ ”Minor Planet Center 15811 Nüsslein-Volhard” (på engelska). Minor Planet Center. https://www.minorplanetcenter.net/db_search/show_object?object_id=15811. Läst 2 oktober 2022.
- ^ läs online, www.brandeis.edu .[källa från Wikidata]
- ^ List of Royal Society Fellows 1660-2007, Royal Society, s. 264, läs online.[källa från Wikidata]
- ^ 1991 Winners (på engelska), Lasker-stiftelsen, läs online.[källa från Wikidata]
- ^ läs online, www.jeantet.ch .[källa från Wikidata]
- ^ läs online, genetics.org.uk .[källa från Wikidata]
- ^ GM Cancer Previous Prize Winners (på engelska), läs online, läst: 12 augusti 2012.[källa från Wikidata]
- ^ läs online, otto-warburg-medaille.org , läst: 23 juni 2019.[källa från Wikidata]
- ^ läs online, www.cuimc.columbia.edu .[källa från Wikidata]
- ^ läs online, scheringstiftung.de .[källa från Wikidata]
- ^ läs online, Nobelprize.org .[källa från Wikidata]
- ^ läs online, Nobelprize.org .[källa från Wikidata]
- ^ Christiane Nüsslein-Volhard (på tyska), Pour le Mérite för vetenskap och konst, läs online.[källa från Wikidata]
- ^ läs online, www.leopoldina.org .[källa från Wikidata]
Externa länkar
[redigera | redigera wikitext]Wikimedia Commons har media som rör Christiane Nüsslein-Volhard.
- Nobelprize.org, Christiane Nüsslein-Volhard - Självbiografi
|
- Nobelpristagare i medicin
- Tyska biologer
- Alumner från Frankfurts universitet
- Alumner från Tübingens universitet
- Personer verksamma vid Basels universitet
- Personer verksamma vid Freiburgs universitet
- Personer verksamma vid Tübingens universitet
- Kvinnor
- Födda 1942
- Levande personer
- Storkorset av andra klassen av Förbundsrepubliken Tysklands förtjänstorden
- Hedersdoktorer vid Tübingens universitet
- Hedersdoktorer vid Oxfords universitet
- Hedersdoktorer vid Cambridge University
- Hedersdoktorer vid Harvard University