Лука
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/dd/Downtown_Manhattan_From_Aeroplane.jpg/300px-Downtown_Manhattan_From_Aeroplane.jpg)
Лука је грађевина за пристајање бродова и претовар терета с бродова и на њих. Обично се налази на обали мора, језера или ријека. Луке често имају опрему за претовар терета као што су дизалице и виљушкари, чији власници могу бити приватне особе или јавне установе. Често се у близини луке налазе постројења за конзервирање и друге врсте обраде робе. За функционисање луке важна је дубина воде у каналима или везовима, заштита од вјетра, таласа и олуја, као и приступ копненим пријевозним средствима као што су жељезница и камиони.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/57/PorticcioloCedas.jpg/250px-PorticcioloCedas.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7c/Durban_harbor.jpg/250px-Durban_harbor.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/29/Lorrain.seaport.jpg/250px-Lorrain.seaport.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3e/Yangshan-Port-Balanced.jpg/250px-Yangshan-Port-Balanced.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/ee/Port_of_Kaohsiung_Skyline_2016.jpg/250px-Port_of_Kaohsiung_Skyline_2016.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fb/Port_of_Piraeus.jpg/250px-Port_of_Piraeus.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/66/Leuvehaven_2007.jpg/250px-Leuvehaven_2007.jpg)
Иако се обично налазе на морској обали или естуарију, луке се такође могу наћи далеко у унутрашњости, као што су Хамбург, Манчестер и Дулут; ове приступају мору преко река или канала. Због своје улоге као улазних лука за имигранте, као и војнике током рата, многи лучки градови су доживели драматичне мултиетничке и мултикултуралне промене током своје историје.[1]
Луке су изузетно важне за глобалну економију; 70% глобалне трговине робом по вредности пролази кроз луку.[2] Из тог разлога, луке су такође често густо насељена насеља која обезбеђују радну снагу за прераду и руковање робом и повезане услуге за луке. Данас далеко највећи успон развоја лука бележи Азија, континент са неким од највећих и најпрометнијих лука на свету, као што су Сингапур и кинеске луке Шангај и Нингбо-Џушан. Од 2020. године, најпрометнија путничка лука у Европи је лука Хелсинки у Финској.[3] Поред тога, постоје бројне мање луке које могу служити само њиховом локалном туризму или рибарској индустрији.
Луке могу имати широк утицај на животну средину на локалну екологију и водене путеве, а што је најважније на квалитет воде. То може бити узроковано багеровањем, изливањем и другим загађењем. Луке су под великим утицајем променљивих еколошких фактора изазваних климатским променама, пошто је већина лучке инфраструктуре изузетно осетљива на пораст нивоа мора и обалске поплаве.[2] На међународном плану, глобалне луке почињу да идентификују начине за побољшање праксе управљања приобаљем и интегришу праксе прилагођавања климатским променама у њихову изградњу.[2]
Највеће и најпрометније луке по континентима:
- Европа — Ротердам, Холандија
- Африка — Дурбан, Јужноафричка република
- Сјеверна Америка — Сан Педро, САД
- Јужна Америка - Сантос, Бразил
- Азија - Шангај, НР Кина
- Аустралија - Порт Хедланд, Аустралија
Историјске луке
[уреди | уреди извор]Где год су се древне цивилизације бавиле поморском трговином, тежиле су да развијају морске луке. Једна од најстаријих познатих вештачких лука на свету је Вади ал-Јарф на Црвеном мору.[4] Упоредо са проналаском лучких објеката пронађена су и античка сидра.
Остале древне луке укључују Гуангџоу током кинеске династије Ћин и Канопус, главну египатску луку за грчку трговину пре оснивања Александрије. У старој Грчкој, атинска лука Пиреј била је база за атинску флоту која је играла кључну улогу у бици код Саламине против Персијанаца 480. п. н. е. У древној Индији од 3700. п. н. е, Лотал је био проминентни град цивилизације долине Инда, који се налазио у региону Бал модерне државе Гуџарат.[5] Остија антика је била лука старог Рима са Портом који је основао Клаудије и куја је проширена у Трајаново доба да допуни оближњу луку Остији. У Јапану, током едо периода, острво Дејима је била једина лука отворена за трговину са Европом и примала је само један холандски брод годишње, док је Осака била највећа домаћа лука и главно трговачко средиште за пиринач.
Познато је да су посткласична свахили краљевства имала трговачка острва и трговачке путеве[6] са исламским светом и Азијом. Грчки историчари су их описали као „метрополе“.[7] Познате афричке трговачке луке као што су Момбаса, Занзибар, Могадишу и Килва[8] биле су познате кинеским морнарима као што је Џенг Хе и средњовековним исламским историчарима као што је берберски исламски путник Абу Абдулах ибн Батута.[9]
Референце
[уреди | уреди извор]- ^ Caves, R. W. (2004). Encyclopedia of the City
. Routledge. стр. 528. ISBN 9780415252256.
- ^ а б в Asariotis, Regina; Benamara, Hassiba; Mohos-Naray, Viktoria (децембар 2017). Port Industry Survey on Climate Change Impacts and Adaptation (PDF) (Извештај). UN Conference on Trade and Development.
- ^ „Maritime ports freight and passenger statistics” (PDF). Eurostat. Приступљено 18. 6. 2020.
- ^ Rossella Lorenzi (12. 4. 2013). „Most Ancient Port, Hieroglyphic Papyri Found”. Discovery News. Приступљено 21. 4. 2013.
- ^ Rao, S. R. Rao (1985). Lothal. Archeological Survey of India.
- ^ „Eastern and Southern Africa 500–1000 AD”. Metmuseum.org. Приступљено 21. 4. 2009.
- ^ „Tanzanian dig unearths ancient secret by Tira Shubart”. BBC News. 17. 4. 2002. Приступљено 21. 4. 2009.
- ^ Newitt, M.D.D. (1995). A History of Mozambique. Indiana University Press. ISBN 9780253340061.
- ^ „Ibn Battuta: Travels in Asia and Africa 1325–1354”. Fordham.edu. 21. 2. 2001. Архивирано из оригинала 13. 05. 2011. г. Приступљено 21. 4. 2009.
Литература
[уреди | уреди извор]- Hein, Carola; Schubert, Dirk. "Resilience, Disaster, and Rebuilding in Modern Port Cities." Journal of Urban History (Mar 2021) 47#2 pp 235-249.
- „What is a smart port? - Paris Innovation Review”. parisinnovationreview.com. Приступљено 2019-04-29.
- „What is a Smart Port?”. www.porttechnology.org (на језику: енглески). 2016-02-26. Приступљено 2019-04-29.
- „To Get Smart, Ports Go Digital”. www.bcg.com (на језику: енглески). Приступљено 2019-04-29.
- „Sustainability and digitalisation dominate the Smart Ports Summit”. Ship Technology (на језику: енглески). 2019-04-23. Приступљено 2019-04-29.
- „Navigating Brexit: why smart ports are the answer”. Information Age (на језику: енглески). 2019-04-16. Приступљено 2019-04-29.
- Burton, Jesinta (2019-04-09). „Southern Ports chief shares vision for smart port”. The Esperance Express (на језику: енглески). Архивирано из оригинала 07. 08. 2020. г. Приступљено 2019-04-29.
- „Smart Ports | TIS”. ingenieriadeseguridad.telefonica.com. Архивирано из оригинала 13. 06. 2022. г. Приступљено 2019-04-29.
- Chen, Jihong (27. 3. 2019). „Constructing Governance Framework of a Green and Smart Port”.
- The Editors of Encyclopaedia Britannica (2018). „Boma, Democratic Republic of the Congo”. Encyclopaedia Britannica. Приступљено 21. 11. 2018.
- The Editors of Encyclopaedia Britannica (2018). „Ilebo, Democratic Republic of the Congo”. Encyclopaedia Britannica. Приступљено 21. 11. 2018.
- The Editors of Encyclopaedia Britannica (2018). „Matadi, Democratic Republic of the Congo”. Encyclopaedia Britannica. Приступљено 21. 11. 2018.
- Burke, Jason (17. 1. 2017). „Face-off over the Congo: the long rivalry between Kinshasa and Brazzaville”. The Guardian. London. Приступљено 21. 11. 2018.
- The Editors of Encyclopaedia Britannica (2018). „Kisangani, Democratic Republic of the Congo”. Encyclopaedia Britannica. Приступљено 21. 11. 2018.
- The Editors of Encyclopaedia Britannica (2018). „Brazzaville: National Capital, Republic of the Congo”. Encyclopaedia Britannica. Приступљено 21. 11. 2018.
- The Editors of Encyclopaedia Britannica (2018). „Ismailia, Egypt”. Encyclopaedia Britannica. Приступљено 21. 11. 2018.
- „Swaziland Plans R30 Billion Inland Port: Project Will Link Country To Ocean Via Canal Running Through Mozambique”. Press Reader Quoting Sunday Tribune Newspaper. 16. 8. 2015. Приступљено 20. 11. 2018.
- Olingo, Allan (20. 9. 2017). „New Kisumu port to operate under lease”. The EastAfrican. Nairobi. Приступљено 21. 11. 2018.
- The Editors of Encyclopaedia Britannica (2018). „Kenitra, Morocco”. Encyclopaedia Britannica. Приступљено 21. 11. 2018.
- The Editors of Encyclopaedia Britannica (2018). „Juba, National Capital, South Sudan”. Encyclopaedia Britannica. Приступљено 21. 11. 2018.
- Lonely Planet (2018). „Bukoba, Tanzania”. Lonely Planet Online. Приступљено 21. 11. 2018.
- Uganda Radio Network (16. 11. 2017). „Uganda, Tanzania to revive Port Bell-Mwanza marine route”. The Observer (Uganda) Quoting Uganda Radio Network. Kampala. Приступљено 21. 11. 2018.
- Kang'ereha, Dorcas (10. 4. 2018). „Tender for upgrade of Kigoma Port in Tanzania re-advertised”. Nairobi: Construction Review Online.
- Misairi Thembo Kahungu (15. 2. 2018). „Construction of Bukasa inland port starts next year”. Daily Monitor. Kampala. Приступљено 21. 11. 2018.
- Frederic Musisi, and Mark Keith Muhumuza (29. 4. 2016). „Tanga pipeline to take more than just oil to sea”. Daily Monitor. Kampala. Приступљено 21. 11. 2018.
- Sinyangwe, Henry (11. 6. 2017). „Mpulungu to handle more cargo”. Zambia Daily Mail. Lusaka. Приступљено 21. 11. 2018.
- In Loc (јануар 2007). „Feasibility Study on the network operation of Hinterland Hubs (Dry Port Concept) to improve and modernise ports' connections to the hinterland and to improve networking” (PDF). InLoc. Архивирано из оригинала ((PDF) Archived from the Original) 13. 4. 2008. г. Приступљено 20. 11. 2018.
- Dictionary of International Trade (20. 11. 2018). „What is a dry port? Definition and meaning”. Global Negotiator. Приступљено 20. 11. 2018.
- Leitner, Sara Jean; Harrison, Robert (2001). The Identification and Classification of Inland Ports. Center for Transportation Research, The University of Texas at Austin. стр. 69. Архивирано из оригинала 29. 10. 2013. г. Приступљено 24. 10. 2013.
- Walker, Tony R.; Adebambo, Olubukola; Del Aguila Feijoo, Monica C.; Elhaimer, Elias; Hossain, Tahazzud; Edwards, Stuart Johnston; Morrison, Courtney E.; Romo, Jessica; Sharma, Nameeta; Taylor, Stephanie; Zomorodi, Sanam (2019). „Environmental Effects of Marine Transportation”. World Seas: An Environmental Evaluation. стр. 505—530. ISBN 978-0-12-805052-1. S2CID 135422637. doi:10.1016/B978-0-12-805052-1.00030-9. Непознати параметар
|name-list-style=
игнорисан (помоћ) - Third IMO GHG Study 2014 (PDF), International Maritime Organization, Архивирано из оригинала (PDF) 19. 10. 2015. г., Приступљено 11. 06. 2022
- Second IMO GHG Study 2014 (PDF), International Maritime Organization, Архивирано из оригинала (PDF) 2015-10-19. г.
Спољашње везе
[уреди | уреди извор]Медији везани за чланак Лука на Викимедијиној остави
- Port Industry Statistics, American Association of Port Authorities
- Information on yachting facilities at ports around the world from Noonsite.com
- Social & Economic Benefits of PORTS from "NOAA Socioeconomics" website initiative
- Antunes, Cátia: Early Modern Ports, 1500-1750, European History Online, Mainz: Institute of European History, 2011, retrieved: November 2, 2011.