Nostoc
Nostoc | |
---|---|
![]() | |
Једна од врсти: Nostoc pruniforme | |
Научна класификација | |
Домен: | |
Тип: | |
Класа: | |
Ред: | |
Породица: | |
Род: | Nostoc
|
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/95/NostocFL4.jpg/250px-NostocFL4.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/dc/NostocFL6.jpg/250px-NostocFL6.jpg)
Nostoc (Носток) је род модрозелених бактерија (алги). Припада реду Nostocales (ностокалес). Врсте овога рода су прокариотски организми који се налазе на трихалном ступњу организације. Ћелије у кончастим телима међусобно комуницирају преко плазмодезми. Образују колоније које могу бити различите величине (неке се виде само помоћу микроскопа, док неке достижу величину и до 30 cm у пречнику)[1]. Колоније су углавном лоптасте, мада могу имати и другачији изглед. Споља имају густ галаретни омотач (слузав), а у унутрашњости је омотач ређи и ту се налазе испреплетани конци алги. Кончасто тело је неразгранато[1]. Образују хетероцисте и трајне споре (акинете). Хетероцисте су појединачне, и могу бити унутар кончастог тела (између вегетативних ћелија) или на крају кончастог тела[2]. Акинети су елипсастог облика и мало већи од вегетативних ћелија. Код рода Nostoc акинети се обично налазе на половини пута између две хетероцисте[2].
Врсте овога рода су широко распрострањене и налазе се у води и на влажном земљишту, мада чешће на земљишту[2].
Размножавају се хормогонијама. Оне могу да настану кидањем кончастог тела, дезинтеграцијом хетероцисти, или из акинета из кога ниче нова хормогонија[3]
Овај род је откривен у 19. веку. Врсте овога рода могу да вежу атмосферски азот (азотофиксатори) тако да учествују у побољшању квалитета земљишта. Због обогаћивања земљишта азотом могу имати примене у пољопривреди[4]. Код врсте која живи ван воде, Nostoc commune, 1988. године пронађен је дотад непознат апсорбциони пигмент UV-A/B. Овај пигмент омогућава не само преживљавање сушног периода већ и опстанак у пределима са високим нивоом УВ зрачења[4].
Употреба
[уреди | уреди извор]Неке врсте из овога рода се користе и у људској исхрани, пошто садрже протеине и витамин Ц. Узгајају се и користе за исхрану углавном у Азији. Врсте Nostoc flagelliforme и N. commune се користе у Кини, Јапану и на острву Јава. У средњој Азији се чешће користи врста N. ellipsosporum.
Врсте
[уреди | уреди извор]У овом роду налази се 71 врста (према сајту data.gbif.org).
Види још
[уреди | уреди извор]Извори
[уреди | уреди извор]- ^ а б *Систематика алги; Др. јелена Блаженчић; Београд 2000.
- ^ а б в „Nostoc на silicasecchidisk.conncoll.edu”. Архивирано из оригинала 17. 03. 2008. г. Приступљено 24. 03. 2008.
- ^ „Nostoc на www.cyanodb.cz”. Архивирано из оригинала 06. 10. 2009. г. Приступљено 24. 03. 2008.
- ^ а б Nostoc на microbewiki.kenyon.edu
Спољашње везе
[уреди | уреди извор]- Nostoc на сајту silicasecchidisk.conncoll.edu (језик: енглески)
- Nostoc на www.cyanodb.cz (језик: енглески)
- Nostoc на microbewiki.kenyon.edu (језик: енглески)