Чонград-Чанад (жупанија)
Чонградско-чанадска жупанија Csongrád megye | |
---|---|
![]() | |
![]() | |
Држава | ![]() |
Регион | Регија велике јужне равнице |
Админ. центар | Сегедин |
Површина | 4.263 km2 |
Становништво | 2013. |
— број ст. | 409.571 |
— густина ст. | 96,08 ст./km2 |
Број општина | 60 |
Број градова | 2 среска + 8 општинских |
Званични веб-сајт |
Чонградско-чанадска жупанија, (мађ. Csongrád-Csanád megye) је једна од жупанија региона великих равница и северне мађарске у Мађарској и налази се у јужном делу регије велике јужне равнице.
Чонградско-чанадску жупанију река Тиса дели на два дела. Своје границе дели са Србијом и Румунијом и са мађарским жупанијама Бач-Кишкун, Јас-Нађкун-Солнок и Бекеш. Површина жупаније је 4.262,68 km² а седиште жупаније је град Сегедин.
Природне одлике
[уреди | уреди извор]Цела жупанија лежи на равничарском подручју Панонске низије, са великим бројем сунчаних дана и богатом црницом, што је чини једним од веома важних пољопривредних делова Мађарске.
Највиша надморска висина жупаније је Ашотхалом (Ásotthalom) (125 m), а најнижа Ђаларет (Gyálarét) (78 m, уједно и најнижа надморска висина Мађарске).
Историја
[уреди | уреди извор]Данашње подручје Чонградск-чанадске жупаније је одређено уређењем из 1950. године. Укинута је чанадска жупанија и делови припојени Чонградској. Такође, жупанији су припојени градови и општине бивше, Торонталске жупаније, Кишзомбор и Мако. Од 4. јуна 2020. године носи данашњи назив.
Седиште жупе је првобитно било премештено из Сентеша у Ходмезевашархељ, па после 1962. године у Сегедин.
Привреда
[уреди | уреди извор]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/08/Szeged-paprika1.jpg/220px-Szeged-paprika1.jpg)
Најпознатији производи ових крајева су паприка код Сегедина и лук код Макоа. Поред ових најпознатијих такође значајни пољопривредни производи су жито, поврће и воће. Половина лука, паприке и поврћа произведене у Мађарској потичу из ове жупаније. Жупанија је такође богата нафтом и природним гасом.
Захваљујући плодном земљишту Чонградска жупанија учествује у Мађарској привреди са 6,2%. После жита и кукуруза трећи по реду производ је сунцокрет. Такође од значаја је и производња шећерне репе, црног и белог лука. Најбогатији са производњом поврћа су крајеви у околини градова Мако и Сегедин.
Срезови у жупанији Чонград
[уреди | уреди извор]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4c/Szeged-tisza3.jpg/220px-Szeged-tisza3.jpg)
У Чонградско-чанадској жупанији постоји 7 срезова.
Срезови у жупанији Чонград-Чанад са основним статистичким подацима[1]:
Име среза | Седиште | Површина (km²) |
Број становника (1. јануар 2007) |
Број насеља |
---|---|---|---|---|
Чонградски | Чонград | 339,24 | 24.206 | 4 |
Ходмезевашархељски | Ходмезевашархељ | 707,77 | 58.416 | 4 |
Киштелечки | Киштелек | 410,20 | 19.012 | 6 |
Макошки | Мако | 703,85 | 48.828 | 17 |
Морахаломачки | Морахалом | 534,77 | 26.265 | 9 |
Сегедински | Сегедин | 753,11 | 203.508 | 12 |
Сентешки | Сентеш | 813,84 | 43.516 | 8 |
Градови-срезови
[уреди | уреди извор]- Сегедин Szeged - седиште жупаније
- Ходмезевашархељ Hódmezővásárhely
Градске општине
[уреди | уреди извор](Ред списка је направљен по опадајућем низу броја становника датог места, попис је из 2001. године, курзивним текстом су написана оригинална имена на мађарском језику), а у заградама је број становника.
- Сентеш Szentes,
- Мако Makó,
- Чонград Csongrád,
- Шандорфалва Sándorfalva,
- Киштелек Kistelek,
- Миндсент Mindszent,
- Морахалом Mórahalom,
Села
[уреди | уреди извор]
|
|
|
означене општине су „велика“ села.
Референце
[уреди | уреди извор]- ^ (Територијална подела: 25. септембар 2007., област и број становника: 1. јануар 2007.), Котари у Мађарској